Категорія 39 Доповідач Шевчук А. М.
У Х В А Л А

30 вересня 2019 р. м. Житомир

Суддя Житомирського апеляційного суду Шевчук А.М., вирішуючи питання про відкриття провадження

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 30 листопада 2018 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Житомирської міської ради, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа - ОСОБА_5 , про визнання права власності в порядку спадкування,

в с т а н о в и л а:

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 30 листопада 2018 року позов задоволено частково.

Не погодившись із вищевказаним рішенням, ОСОБА_1 17 вересня 2019 року звернувся із апеляційною скаргою, в якій одночасно заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Клопотання обґрунтовує тим, що є єдиним спадкоємцем після смерті сестри ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_5 як учасник судового процесу участі в розгляді даної справи не приймала, рішення суду від 30 листопада 2018 року не отримувала, оскільки хворіла та з 02 грудня 2018 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 знаходилася на стаціонарному лікуванні, де і померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вважає, що оскаржуваним рішенням суду зачіпаються його права, свободи та інтереси, як спадкоємця ОСОБА_5

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження не може бути задоволено з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

ОСОБА_1 в апеляційній скарзі зазначає, що є єдиним спадкоємцем після смерті сестри ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, з доданого до апеляційної скарги листа приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Мокрецької О.О. від 08 липня 2019 року вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 та згідно заведеної спадкової справи №01/2019 до майна померлої ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем після її смерті, який прийняв спадщину. Проте, у даному листі не вказано, коли ОСОБА_1 звернувся із заявою про прийняття спадщини до належного органу або постійно проживав на час смерті із спадкодавцем.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження скаржник посилається на те, що померла ОСОБА_5 як учасник судового процесу не приймала 30 листопада 2018 року участі у розгляді даної справи, оскільки її не було повідомлено про його розгляд, а у подальшому з 02 грудня 2018 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 знаходилася на стаціонарному лікуванні, де і померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Однак, в матеріалах даної справи міститься рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, з якого вбачається, що ОСОБА_5 15 листопада 2018 року було вручено судову повістку про розгляд справи на 30 листопада 2018 року (а.с.155).

Також є безпідставними посилання скаржника на те, що він, як спадкоємець ОСОБА_5 не отримував рішення суду, оскільки на час ухвалення судового рішення не був учасником у вказаній справі, враховуючи ту обставину, що рішення у справі ухвалено судом першої інстанції за життя ОСОБА_5

ОСОБА_1 в апеляційній скарзі не доведено та не надано жодних доказів в обґрунтування поважності пропуску строку на апеляційне оскарження. Всі обставини, на які посилається скаржник відносяться до періоду прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , а саме протягом шести місяців з часу відкриття спадщини.

Також, скаржником не наведено обставин, які йому перешкодили звернутися з відповідним позовом до суду, починаючи з 20 червня 2019 року (після закінчення строку на прийняття спадщини) та до часу подачі апеляційної скарги.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Разом з тим, право суду на поновлення строку не є абсолютним.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

Відповідно до вимог ч.3 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст.354 ЦПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, підстави для поновлення строку, зазначені ОСОБА_1 в апеляційній скарзі, визнаються неповажними, а скарга залишається без руху. Скаржнику надається строк - десять днів з дня вручення копії даної ухвали для подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав його пропуску.

Керуючись ст. ст. 354,357 ЦПК України,

у х в а л и л а:

Визнати неповажними підстави пропуску ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження рішення Богунського районного суду м. Житомира від 30 листопада 2018 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 30 листопада 2018 року залишити без руху, надати строк - десять днів з дня вручення копії ухвали для подання до Житомирського апеляційного суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав його пропуску.

Заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження необхідно подати або надіслати на адресу Житомирського апеляційного суду до вищевказаної дати.

Роз`яснити, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, судом буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Суддя: