КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
Справа №355/1142/19 Головуючий у І інстанції Литвиненко О.Л.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2019 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

розглянувши у в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Баришівського районного суду Київської області від 20 серпня 2019 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИЛА:

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з вказаним позовом, посилаючись на те, що за період перебування у шлюбі було придбано за спільні кошти подружжя квартиру, яка була зареєстрована за ОСОБА_2 , але у зв`язку з непорозуміннями між подружжям неможливо за взаємною згодою вирішити питання розподілу майна.

На підставі викладеного, ОСОБА_1 просив суд першої інстанції визнати за ним право власності на Ѕ частку квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою Баришівського районного суду Київської області від 20 серпня 2019 року позовну заяву повернуто позивачеві.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

В доводах апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що ухвалою суду першої інстанції позовну заяву було залишено без руху, у зв`язку з тим, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України. На виконання вимог вказаної ухвали суду на адресу суду було надіслано уточнену позовну заяву з чітким переліком норм матеріального права, які регулюють зміст спірних правовідносин та з конкретизованими позовними вимогами. Однак ухвалою суду першої інстанції від 20 серпня 2019 року позовну заяву було повернуто, у зв`язку з тим, що позивачем не виконано вимоги ухвали суду, що не відповідає дійсності.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу суду першої інстанції від 20 серпня 2019 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В порядку визначеному ст. 360 ЦПК України, відзив на апеляційну скаргу у письмовій формі на адресу суду апеляційної інстанції не надходив. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Згідно зі ст.. 369 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу про повернення заяви розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали справи, доводи викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з урахуванням наступних підстав.

Ухвалою Баришівського районного суду Київської області від 02 серпня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме: уточнити зміст позовних вимог, зазначивши спосіб захисту прав або інтересів, який не суперечить закону, а також уточнити позовні вимоги щодо способу (порядку) поділу спільного майна подружжя, які передбачені ст.ст. 370, 372 ЦК України.

На виконання вимог вказаної ухвали суду першої інстанції ОСОБА_1 15 серпня 2019 року подав заяву про усунення недоліків разом з уточненою позовною заявою та її копією для відповідача.

Дослідивши матеріали надіслані ОСОБА_1 на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху та з урахуванням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, суд першої інстанції дійшов висновку про повернення позовної заяви, у зв`язку невиконанням вимог ухвали суду, оскільки посилаючись на норми матеріального права щодо поділу майна подружжя позивачем не визначено порядок поділу спільного сумісного майна подружжя, а лише зазначено вимогу щодо визнання за позивачем права власності на Ѕ квартири, що була придбана у шлюбі.

Повно та всебічно дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів не погоджується з вказаними доводами суду першої інстанції виходячи з такого.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Згідно зі ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У відповідності до положень ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем на виконання вимог ухвали суду першої інстанції було подано уточнену позовну заяву із зазначенням обґрунтувань, які на думку позивача, є підставою для звернення до суду з відповідним позовом, яка містить також прохальну частину, яка на думку позивача, є способом відновлення його порушеного права.

Таким чином, суд першої інстанції безпідставно дійшов висновку про повернення позовної заяви у зв`язку з невиконанням вимог ухвали суду про залишення цієї позовної заяви без руху, вважаючи що прохальна частина позовної заяви не відповідає змісту заявлених вимог, оскільки обставини справи на які, посилається позивач як на підставу своїх позовних вимог та відповідність заявленої позовної вимоги викладеним обставинам справи є предметом дослідження судом першої інстанції при розгляді даного спору по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до вимог ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду про повернення позовної заяви з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, та направлення справи на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 369, 379 України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Баришівського районного суду Київської області від 20 серпня 2019 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя скасувати та направити справу для продовження розгляду до Баришівського районного суду Київської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня її проголошення в порядку визначеному ст. 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач

Судді: