КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/824/9635/2019
У Х В А Л А

08 жовтня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді Суханова Є.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 31 травня 2019 року про відмову в забезпеченні позову по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про солідарне стягнення заборгованості за договором позики,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 31 травня 2019 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про солідарне стягнення заборгованості за договором позики - відмовлено.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, представник позивача ОСОБА_1 -адвокат Колєснікова Євгенія Олександрівна, 06 червня 2019 року подала апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам п.1 ч.4 ст. 356 ЦПК України,

Відповідно до п.1 ч.4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до п. п. 11 п. 16-1 Перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції у судах апеляційної інстанції з 01 січня 2018 року здійснюється виключно прокурорами або адвокатами.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 липня 2019 року апеляційна скарга ОСОБА_1 була залишена без руху. Апелянту було надано десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для подання сплати судового збору.

При цьому, ОСОБА_1 в ухвалі було роз`яснено, що у разі не усунення недолівків скаргу буде визнано неподаною та повернуто апелянту.

Копія ухвали від 03 липня 2019 року двічі була направлена позивачу ОСОБА_1 за адресою, вказаною у поданій апеляційній скарзі, а саме, АДРЕСА_1 .

Вказане відправлення повернулось до апеляційного суду не врученим з довідкою форми №20 поштового відділення про причини повернення: «за закінчення терміну зберігання» (а.с.151-152)

Відповідно до приписів ч. 1 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання ( перебування, знаходження ) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, зазначені в ухвалі від 03 липня 2019 року недоліки у встановлений строк апелянтом не усунуто.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення ст.185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід вважати неподаною та повернути апелянту.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 31 травня 2019 року про відмову в забезпеченні позову по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про солідарне стягнення заборгованості за договором позики вважати неподаною та повернути апелянту.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Суддя Київського

апеляційного суду Є.М. Суханова