Ухвала

09 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 639/3599/18

провадження № 61-7571св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є. (суддя-доповідач),

суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М.,

учасники справи:

заявник - ОСОБА_1 ,

особа, дії якої оскаржуються - керівник апарату Жовтневного районного суду м. Харкова Гришина Надія Василівна,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 постанову Харківського апеляційного суду у складі колегії суддів: Пилипчук Н. П., Кіся П. В., Кругової С. С. від 27 лютого 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою в якій вона просить поновити її конституційне право на доступ до правосуддя, порушене керівником апарату Жовтневного районного суду м. Харкова Гришиною Н. В. через порушення, пов`язані із корупцією та з ознаками кримінального порушення за ст. ст. 356, 364, 367 КК України та просить відшкодувати їй моральну шкоду у розмірі 50 000 грн з подальшим регресом із винної особи відповідно до вимог ст. 68 антикорупційного закону.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 14 листопада 2018 року відмовлено у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про визнання незаконними дій та бездіяльності керівника апарату суду та відшкодування моральної шкоди.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що питання про притягнення особи до відповідальності, щодо правовідносин, які регулюються Законом України «Про запобігання корупції», в межах заявлених ОСОБА_1 вимог, не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції

Постановою Харківського апеляційного суду від 27 лютого 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Ухвалу Ленінського районного суду м. Харкова від 14 листопада 2018 року залишено без змін.

Судове рішення апеляційного суду мотивоване тим, що у заяві ОСОБА_1 корупційним правопорушенням фактично вважає бездіяльність керівника апарату суду, який не спрямував справу за її заявою, після перегляду у апеляційному порядку, на автоматизований розподіл для визначення складу суду для розгляду по суті. Здійснення керівником апарату суду або іншою особою функцій, пов`язаних з судовим розглядом справи, взагалі не можу бути самостійним предметом судового розгляду, а отже правильним є висновок суду першої інстанції про те, що заяваОСОБА_1 не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У квітні 2019 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 27 лютого 2019 року, у якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати зазначену постанову апеляційного суду та передати справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що суди попередніх інстанцій не правильно застосували норми, якими врегульовано правила підсудності справи.

Позиція інших учасників справи

Відзив на касаційну скаргу до суду касаційної інстанції не надходив.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17 квітня 2019 року відкрито касаційне провадження в указаній справі і витребувано цивільну справу № 639/3599/18 з Ленінського районного суду м. Харкова.

Ухвалою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 02 жовтня 2019 року вказану справу призначено до судового розгляду.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини шостої статті 403 ЦПК України справа підлягає передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду у всіх випадках, коли учасник справи оскаржує судове рішення з підстав порушення правил предметної чи суб`єктної юрисдикції.

Згідно з частинами першою та четвертою статті 404 ЦПК України питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду вирішується судом за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи.

Про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду суд постановляє ухвалу із обґрунтуванням підстав, визначених у частині шостій статті 403 цього Кодексу.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду, оскільки касаційна скарга містить доводи щодо порушення судами правил предметної юрисдикції.

Керуючись частиною шостою статті 403, частинами першою та четвертою статті 404 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу № 639/3599/18 за заявою ОСОБА_1 про визнання незаконними дій та бездіяльності керівника апарату суду та відшкодування моральної шкоди, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду у складі колегії суддів: Пилипчук Н. П., Кіся П. В., Кругової С. С. від 27 лютого 2019 року, передати на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Головуючий М. Є. Червинська Судді: С. Ю. Бурлаков А. Ю. Зайцев Є. В. Коротенко В. М. Коротун