Справа № 274/6430/19
Провадження № 2-з/0274/51/19
УХВАЛА

17.10.2019 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого-судді: Вдовиченко Т.М., з участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши в судовому засіданні в залі суду м. Бердичева заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

В с т а н о в и в :

Представник позивача Коляда А.М., звернувся до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області з позовом до Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" про скасування державної реєстрації, вчиненої 27.08.2019 р. КП "Центр державної реєстрації" Садківської сільської ради та витребування майна із чужого незаконного володіння, поновлення права власності.

В обґрунтування позову вказує, що державна реєстрація права власності за АТ "Укрсоцбанк" на квартиру АДРЕСА_1 є незаконною та підлягає скасуванню, оскільки проведена з порушеннями норм чинного законодавства. А саме, на підставі ст. 37 Закону України "Про іпотеку" при укладенні договору Іпотеки, законодавство передбачало реєстрацію права власності за Іпокетодержателем на підставі окремого договору.

Заяву про забезпечення позову обґрунтовано тим, що відповідач АТ "Укрсоцбанк" з 15.10.2019 року намагається продати спірну квартиру третім особам, що зробить неможливим виконня судового рішення у даній справі, що в подальшому може призвести до порушення прав позивача. А тому, просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Суд дослідивши матеріали справи та розглянувши заяву приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК, суд за заявою учасника справи має право вжити заходи забезпечення позову, передбачені ст. 150 ЦПК.

Так, у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов; вид забезпечення позову, який належить застосувати з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

За змістом ст. 151 ЦПК України забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача. Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. У заяві про забезпечення позову обов`язково зазначаються: причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, тобто обґрунтування, чому невжиття заходів забезпечення може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду і як саме, вид забезпечення позову, який належить застосовувати, з обґрунтуванням його необхідності, тобто вказівка на спосіб забезпечення позову, який на думку заявника, є найбільш адекватним, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні відповідати заявленим вимогам, тобто повинні бути безпосередньо пов`язаними з предметом спору, бути співмірними заявленим вимогам, необхідними і достатніми для забезпечення виконання судового рішення.

Пленум Верховного Суду України у постанові № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», а саме: у п. 4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Ще у п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» вказано, що вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Так, 15.10.2019 року на розгляд Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області надійшла позовна заява АТ "Укрсоцбанк" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту (справа № 274/6592/19, головуючий суддя Т.М. Вдовиченко ).

З матеріалів даного позову вбачається, що постановою Бердичівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області накладено арешт на нерухоме майно відповідача та заборона на його відчуження, в тому числі на квартиру АДРЕСА_1 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності не нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер запису обтяження 33040615 від 29.03.2010 року). Підстава виникнення обтяження - постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: АА № 211519 від 24.03.2010 року.

Тому суд не вбачає підстав для забезпечення позову шляхом повторного накладення арешту квартири АДРЕСА_1 , оскільки позивачем належним чином не обґрунтовано необхідність застосування саме такого виду забезпечення позову як арешт на квартиру, яка з 2010 року перебуває під арештом.

Викладені в заяві мотиви не дають підстав вважати, що невжиття заходів забезпечення позову може в майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Керуючись ст. ст.149-150,153,258,260 ЦПК України,

У х в а л и в :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна карга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Т.М.Вдовиченко