провадження №2/279/1235/19
Справа № 279/2367/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" жовтня 2019 р.

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Коваленко В.П.

за участю секретаря Петрук О.І. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до Територіальної громади в особі виконкому Дідковицької сільської ради Коростенського району Житомирської області , про визнання права власності на житловий будинок з надвірними будівлями за набувальною давністю, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_3 через свого представника ОСОБА_2 , звернулася до суду з позовом до територіальної громади в особі виконавчого комітету Дідковицької сільської ради Коростенського району Житомирської області, в якому просить визнати за нею право власності на житловий будинок з надвірними будівлями розташований в АДРЕСА_1 .

В обгрунтування позову зазначила, що з 2008 року вона почала проживати в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вона добросовісно володіє нерухомим майном більше 10 років, здійснює поточний ремонт, сплачує комунальні послуги за утримання нерухомого майна, користується житловим будинком відкрито, не приховуючи факту знаходження майна в її володінні. Тому просить суд визнати за нею право власності за набувальною давністю на вказаний житловий будинок з надвірними будівлями.

В судове засідання позивач не з`явилася, про день і час розгляду справи була повідомлена належним чином, про що свідчить розписка про отримання судової повістки. Представник позивача ОСОБА_2 на адресу суду надіслала заяву про слухання справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Представник відповідача - Дідковицької сільської ради Коростенського району Житомирської області в судове засідання не з`явився, надіслав заяву, в якій просить розглянути справу без його участі, проти задоволення позову не заперечує. А тому суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши всі докази та обставини по справі, суд задовольняє позовні вимоги , виходячи з таких підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 з 2008 року по теперішній час постійно проживає в житловому будинку АДРЕСА_1 (а.с. 6,15).

Згідно довідки № 119 , виданої виконавчим комітетом Дідковицької сільської ради житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , належав ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с 5, 13). ОСОБА_4 був одинокий , дітей не мав, в зазначеному будинку був зареєстрований та проживав один.(а.с.13,17).

Позивачка доглядала ОСОБА_4 до дня його смерті та похоронила його , що стверджується довідкою Дідковицької сільської ради № 121 від 27.02.2019 року (а.с.16).

За змістом ст. 344 ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкри то, безперервно володіти чужим майном протягом десяти років, набуває право власності на це майно ( набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом. Право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери набувається за рішенням суду.

Відповідно до роз"яснень , які містяться у п.п.9,11 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" №5 від 7 лютого 2014 року, при вирішенні спорів, пов"язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати , зокрема, таке : володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності ; володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знахордження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна; володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності.

Зміст ст.344 ЦК України свідчить, що позивач, як володілець майна, протягом всього часу володіння ним має бути впевнений, що на це майно не претендують інші особи, і він отримав це майно з підстав, достатніх для того, щоб мати право власності на нього. У такому випадку при вирішенні питання щодо визнання права власності на майно в порядку набувальної давності необхідно виходити з того,що задоволення таких позовних вимог можливе лише за умов : добросовісності заволодіння, відкрит ості, безперервності, безтитульності володіння.

Крім того, за набувальною давністю може бути визнано право власності на нерухоме майно, яке не має власника, або власник якого невідомий, або власник відмовився від права власності на належне йому нерухоме майно, а також на майно, що придбане долбросовісним набувачем і у витребуванні якого його власнику було відмовлено.

В даному випадку володіння зазначеним житловим будинком добросовісним не може бути визнано, оскільки позивач користувалася цим нерухомим майном без достатніх правових підстав. Право власності на вказане нерухоме майно рахується за ОСОБА_4 , а сам по собі факт користування позивачкою даним житлом та обробляння земельної ділянки не є підставою для виникнення у неї права власності за набувальною давністю.

За таких обставин суд відмовляє в задоволенні позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.335, 344 Цивільного кодексу України, ст.ст. 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог про визнання права власності за набувальною давністю на житловий будинок АДРЕСА_1 , за безпідставністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи,якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення,якщо його не скасовано,набирає законної сили після повернення апеляційної скарги ,відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.п.15.5 пункту 15 розділу Х111 "Перехідні положення" ЦПК до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Суддя Коростенського

міськрайонного суду В.П. Коваленко