УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2019 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді Борєйко О.М.

при секретарі судових засідань Шевченко О.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за поданням головного державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Дахненко Р.О. про примусове проникнення до житла боржника, -

ВСТАНОВИВ:

03 жовтня 2019 року головний державний виконавець Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Дахненко Р.О. звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з поданням, в якому просить надати дозвіл Центральному відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області на примусове проникнення до квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , з метою перевірки майнового стану боржника та виявлення ліквідного майна, на яке можливо звернути стягнення в рахунок погашення боргу.

Подання обґрунтовує тим, що на виконанні в Центральному відділі державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції в Черкаській області перебуває виконавче провадження ВП №57843501 з примусового виконання виконавчого листа №711/1707/18 від 22 травня 2018 року, який видав Придніпровський районний суд м. Черкаси про стягнення з ОСОБА_1 на користь відокремленого підрозділу «Черкаська ТЕЦ» Публічного акціонерного товариства «Черкаське хімволокно», заборгованості за спожиту теплову енергію у сумі 78531 гривня 32 копійки. Виконавче провадження №57843501 відкрите 10 грудня 2018 року. Станом на 12 серпня 2019 року ОСОБА_1 рішення суду не виконує, борг не сплачує. За боржником не обліковуються рахунки, відкриті у банках та інших фінансових установах, боржник не перебуває на обліку як пенсіонер. За боржником не зареєстровані земельні ділянки, плавзасоби, транспортні засоби. Згідно витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, ОСОБА_1 належить 1/2 частина будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . Згідно з виконавчим листом боржник проживає за адресою: АДРЕСА_1 . З метою перевірки наявності рухомого майна боржника за місцем проживання, державним виконавцем було здійснено вихід за вказаною адресою, але доступ до квартири державному виконавцю не надається, про що складений відповідний акт, боржнику залишено виклик державного виконавця, але на виклик боржник не з`явився, про причини своєї неявки не повідомив. Виконати рішення суду не вдалося, оскільки державному виконавцю не надано доступу до житлового приміщення з метою перевірки майнового стану боржника та арешту рухомого майна, яке може знаходитися за місцем проживання боржника, в зв`язку з чим головний державний виконавець звернувся до суду з вказаним поданням.

Головний державний виконавець Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Дахненко Р.О. в судове засідання для розгляду подання не з`явився з невідомих суду причин.

Відповідно до ч.2 ст.439 ЦПК України, суд розглядає подання, зазначене в частині першій цієї статті, негайно, але не пізніше наступного дня з дня його надходження до суду, без повідомлення (виклику) сторін та інших заінтересованих осіб за участю державного чи приватного виконавця.

Враховуючи зазначену норму ЦПК України, якою визначені стислі строку розгляду подання державного виконавця щодо примусового проникнення до житла чи іншого володіння боржника, суд вважає за можливе провести судове засідання без участі державного виконавця.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

Оскільки розгляд справи відбувався за відсутності учасників судового процесу, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали подання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.439 ЦПК України, питання про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника-фізичної особи або особи, у якої знаходиться майно боржника чи майно та кошти, належні боржникові від інших осіб, або дитина, щодо якої є виконавчий документ про її відібрання, при виконанні судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) вирішується судом за місцезнаходженням житла чи іншого володіння особи або судом, який ухвалив рішення за поданням державного виконавця, приватного виконавця.

Згідно п.13 ч.3 ст.18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право звертатися до суду з поданням про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника - фізичної або іншої особи, в якої перебуває майно боржника чи майно та кошти, що належать боржникові від інших осіб.

Під час судового розгляду встановлено, що 04 жовтня 2018 року Придніпровським районним судом м. Черкаси видано виконавчий лист №711/1707/18 від 22 травня 2018 року, яким стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , на користь Відокремленого підрозділу «Черкаський ТЕЦ» Публічного акціонерного товариства «Черкаське хімволокно» заборгованість за послуги з централізованого опалення у розмірі 50570 гривень 03 копійок, інфляційну складову боргу у розмірі 21987 гривень 11 копійок та 3%річних у розмірі 4212 гривень 18 копійок та судові витрати по сплаті судового збору 176 гривень, що разом становить 78531 гривню.

Відповідно до ч.5 ст.26 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець не пізніше наступного робочого дня з дня надходження до нього виконавчого документа виносить постанову про відкриття виконавчого провадження, в якій зазначає про обов`язок боржника подати декларацію про доходи та майно боржника, попереджає боржника про відповідальність за неподання такої декларації або внесення до неї завідомо неправдивих відомостей.

Як вбачається з подання, головний державний виконавець зазначає про відкриття виконавчого провадження №57843501 за вищевказаним виконавчим листом 10 грудня 2018 року.

Разом з тим, будь-яких доказів винесення державним виконавцем постанови про відкриття виконавчого провадження №57843501, направлення її боржнику ОСОБА_1 за адресою, зазначеною у виконавчому листі, чи вручення її особисто боржнику, матеріали подання не містять, що позбавляє суд об`єктивної можливості прийти до висновку, що боржнику відомо про знаходження на виконанні Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області виконавчого листа №711/1707/18, виданого 04 жовтня 2018 року Придніпровським районним судом м. Черкаси, і небажання виконувати його боржником у добровільному порядку.

Згідно ч.1 та ч.2 ст.18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець зобов`язаний: 1) здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом; 2) надавати сторонам виконавчого провадження, їхнім представникам та прокурору як учаснику виконавчого провадження можливість ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження; 3) розглядати в установлені законом строки заяви сторін, інших учасників виконавчого провадження та їхні клопотання; 4) заявляти в установленому порядку про самовідвід за наявності обставин, передбачених цим Законом; 5) роз`яснювати сторонам та іншим учасникам виконавчого провадження їхні права та обов`язки.

Головним державним виконавцем у поданні зазначено, що за боржником не обліковуються рахунки, відкриті у банках та інших фінансових установах, боржник не перебуває на обліку як пенсіонер, не зареєстровані земельні ділянки, плавзасоби, транспортні засоби.

Але, вказане твердження головного державного виконавця жодним доказом не підтверджено.

Таким чином, з матеріалів подання не вбачається, що головним державним виконавцем було вжито заходи з метою встановлення матеріального, майнового стану боржника.

Згідно витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №177142589 від 12 серпня 2019 року, ОСОБА_1 належить 1/2 частина будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Таким чином, належне на праві власності боржнику нерухоме майно, знаходиться в Золотоніському районі Черкаської області, виконавчий лист виданий Придніпровським районним судом. Докази місцезнаходження житла боржника в Соснівському районі м. Черкас на момент звернення державного виконавця з вказаним поданням, відсутні.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.56 Закону України «Про виконавче провадження», арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Разом з тим, доказів винесення державним виконавцем постанови про накладення арешту на майно боржника, що в свою чергу стимулює останнього до вжиття заходів щодо погашення заборгованості за виконавчим листом та є одним з джерел, з якого боржник має можливість дізнатися про перебування на примусовому виконанні виконавчого листа щодо нього, матеріали подання не містять.

10 липня 2019 року головним державним виконавцем Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Дахненко Р.О. при примусовому виконанні виконавчого листа №711/1707/118 від 22 травня 2018 року, складено акт державного виконавця, відповідно до якого встановлено, що при виході за адресою, а саме: АДРЕСА_1 , залишена вимога на 11 липня 2019 року.

11 липня 2019 року головним державним виконавцем Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Дахненко Р.О. при примусовому виконанні виконавчого листа №711/1707/118 від 22 травня 2018 року, складено акт державного виконавця, відповідно до якого встановлено, що боржник не з`явився на виклик державного виконавця, про причини своєї неявки не повідомив.

До подання додано фотозображення, на якому зображений виклик державного виконавця.

Однак, вказане фотозображення є нечітким та з нього неможливо встановити боржника, якому залишений виклик державного виконавця, та місце його залишення.

Таким чином, до подання додано виключно акти державного виконавця про неявку боржника до державного виконавця, які були складені останнім одноособово, без залучення понятих, відібрання пояснень у сусідів та отримання довідки у житлового органу щодо проживання боржника за відповідною адресою, що свідчить про неповноту виконання вказаною посадовою особою відповідних дій щодо підтвердження проживання боржника за зазначеною у виконавчому листі адресою.

Крім того, доказів направлення боржнику викликів до державного виконавця та отримання боржником вказаних викликів матеріали не містять.

Згідно ст.30 Конституції України, не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше, як за вмотивованим рішенням суду.

Згідно ст.1 протоколу до Конвенції про захист прав людини та основних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Також, ст.8 Конвенції про захист прав людини та основних свобод передбачено, що кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

Конституційна гарантія недоторканості житла не поширюється на випадки, коли суспільні інтереси вимагають правомірного обмеження прав людини, зокрема, для захисту прав і законних інтересів інших членів суспільства. Обмеження права особи на недоторканість житла, яке визначено у Конституції України і міжнародно-правових актах, визнається легітимним втручанням держави у права людини з метою забезпечення загального блага.

У рішенні Європейського суду «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року визначено, що за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях національних судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються, і орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень. Призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя.

Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» та процесуальних норм дає підстави для висновку, що законодавець збалансував права як особи, що ініціює питання звернення з поданням до суду про примусове проникнення до житла, так і особи, щодо якої такі заходи застосовано. При цьому, питання про примусове проникнення до житла вирішується не інакше як шляхом постановлення вмотивованої ухвали суду з додержанням принципу верховенства права.

Таким чином, рішення суду про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника - фізичної особи має бути вмотивованим і ґрунтуватися на доказах, які підтверджують перешкоджання боржника вільному доступу державного чи приватного виконавця до цього житла чи іншого володіння.

Разом з тим, будь-яких доказів перешкоджання боржником ОСОБА_1 вільному доступу головному державному виконавцю до житла та умисному створенні боржником перешкод головному державному виконавцю у проведенні виконавчих дій, матеріали подання не містять.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що матеріали подання про примусове проникнення до житла боржника не містять даних, які свідчать про ухилення боржником від виконання рішення суду та перешкоджання ним вчиненню виконавчих дій, в зв`язку з чим подання головного державного виконавця є необґрунтованим та передчасним, оскільки відповідно до ч.2 ст.30 Конституції України, проникнення до житла чи іншого володіння є крайньою мірою та одним з найсуворіших заходів, що сприяє примусовому виконанню судових рішень, оскільки пов`язане з обмеженням конституційного права людини на недоторканість житла чи іншого володіння.

Керуючись ст.ст. 76-81, 83, 260-261, 353, 354, 439 ЦПК України, Законом України «Про виконавче провадження», -

УХВАЛИВ:

У задоволенні подання головного державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Дахненко Р.О. про примусове проникнення до житла боржника - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а якщо ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження.

Головуючий О.М. Борєйко