Справа № 211/6298/19
Провадження № 2/211/2306/19
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

10 жовтня 2019 року суддя Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Середня Н. Г., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з вищевказаним позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, та просить суд визнати відповідачів, такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки відповідачі зареєстровані, однак в будинок не заселялись та ніколи там не проживали.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 5 ч. 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно, ч.5 ст.177 ЦПК України визначено обов`язок позивача додати до заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - заявник може додати до заяви копії відповідних доказів).

Згідно ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Відповідно дост. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

При розгляді справи щодо визнання такими, що втратили право користування житловим приміщенням, суди мають встановлювати наступні факти: чи є спірне приміщення житлом, чи є воно власністю позивача, чи є причини відсутності відповідача поважними та чи не було між власником та відповідачем будь якої іншої домовленості щодо користування житлом або збереження права на користування житлом на час відсутності.

В свою чергу, у позовній заяві позивачем зазначено, що вона є власником спірного домоволодіння, проте з доданих до позову доказів, зокрема, копії договору дарування частини домоволодіння від 08.10.2004 року, вбачається, що ОСОБА_1 є власником 1/2 частини вказаного домоволодіння. Позивач не зазначає, хто є власником іншої частини домоволодіння, чи не є такими власниками відповідачі у справі. До позовної заяви позивач також не надала будь-яких документів про це. У зв`язку з чим суд не може визначити належне коло осіб, які повинні приймати участь у справі та визначити їх статус.

Крім того, згідно ч.2 ст.95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (частини 4,5 ст. 95 ЦПК України).

Разом з тим, як вбачається з матеріалів позову, позивачем не підтверджено відповідність копій письмових доказів оригіналам, які знаходяться у них, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1-19, 23, 33, 34, 49, 174-177, 184, 185, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який становить не більше десяти днів з дня отримання ним копії ухвали та роз`яснивши, що у разі не виконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н. Г. Середня