ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.09.2019 року м. Одеса

Єдиний унікальний номер справи № 522/584/18

Апеляційне провадження № 22-ц/813/3884/19

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Колеснікова Г.Я.(суддя-доповідач),

суддів - Вадовської Л.М., Ващенко Л.Г.,

за участю секретаря - Сороколет Ю.С.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника Литвиненко Олени Леонідівни в інтересах акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на рішення Приморського районного суду м.Одеси від 23 жовтня 2018 року у складі судді Загороднюка В.І.,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2018 року публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» (далі-ПАТ КБ «Приватбанк», банк) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № б/н від 26 березня 2014 року в розмірі 11 687,32 грн., які поступили на її картковий рахунок, та судові витрати: судовий збір в розмірі 1762 грн.

Позивач посилається на те, що на виконання кредитного договору від 26 березня 2014 року банк оформив та видав ОСОБА_1 платіжну картку на кредит у розмірі 8000 грн. Станом на 17 грудня 2017 року отриманий кредит не погашено, в результаті чого виникла заборгованість заборгованість на загальну суму 11687,32 грн.: з яких 4548,32 грн. - тіло кредиту; 1519,02 -відсотки за користування кредитом; 4587,25 грн. -пеня; 500,00 - штраф (фіксована частина); 532,73 грн. - штраф (процентна складова).

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 23 жовтня 2018 року в задоволенні позову ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовлено.

В апеляційній скарзі АТ КБ «Приватбанк» просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом не враховано того, що користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний був негайно повідомити банк у спосіб, передбачений договором, однак відповідачем не надано доказів своєчасного повідомлення банку щодо незаконного використання картки; не враховано судом, що відповідачем були порушені Умови і правила надання банківських послуг та всі оспорювані операції були можливі лише при знанні особистих даних та даних картки і відповідальність за операції, що проводилися, в даному випадку несе клієнт.

Відзив ОСОБА_1 на апеляційну скаргу мотивований тим, що відсутні обставини, які підтверджують те, що відповідач своїми діями чи бездіяльність сприяла втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Відмовляючи в задоволенні банку суд першої інстанції виходив з того, що заборгованість у відповідача утворилася не з її вини, не встановлено обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду чи іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операції та враховуючи здійснені платежі на сплату боргу, дійшов висновку про несанкціоноване списання грошових коштів з рахунків відповідача та відповідно відсутність підстав для задоволення позову.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з наступного.

Встановлено, що в лютому 2014 року ПАТ КБ «Приватбанк» випустив на ім`я ОСОБА_1 картку «Універсальна GOLD» № НОМЕР_2 та вручив її разом із зарплатною карткою.

При цьому відповідачка підписала заяву про надання зарплатної картки та анкету-заява про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг.

Договору про надання банківських послуг на використання грошей по картці «Універсальна GOLD» № НОМЕР_2 вона не підписувала.

Отриману кредитну картку вона не активувала.

Зміст Анкети-заяви зводився до того, що відповідачка висловила бажання на отримання картки (без конкретизації виду банківської картки - зарплатна чи кредитна банківська картка).

05 грудня 2016 року о 15:52 на її мобільний телефон НОМЕР_3 з номера НОМЕР_4 прийшло повідомлення про те, що її карти «Універсальна GOLD» і зарплатна заблоковані. Після цього прийшло ще два повідомлення з номера НОМЕР_5 щодо підтвердження переказу коштів з картки «Універсальна GOLD», який відповідачка не підтвердила. Не зважаючи на відсутність згоди відповідачки було здійснено переказ грошових коштів з неактивованої картки «Універсальна GOLD» за допомогою IVR-меню на зарплатну картку відповідачки, після чого з неї було знято грошові кошти в сумі 4002,0 грн..

Як вбачається із банківських виписок по картковим рахункам відповідачки, кошти були виведені через IVR-меню. При цьому в її мобільному телефоні за допомогою стороннього втручання були заблоковані вхідні дзвінки і включена їх переадресація, що підтверджується роздруківкою від «Київстар» вхідних і вихідних дзвінків з деталізацією. Відповідачка повідомила Банк про несанкціоноване списання грошей з карткового рахунку. Залишок в сумі 1994,70 грн. було заблоковано банком.

За даним фактом Шевченківським відділенням поліції Приморського відділу поліції ГУНП м.Одеси було розпочато кримінальне провадження за ознаками злочину, передбаченого частиною третьою статті 190 КК України (шахрайство вчинене з використанням електронно-обчислюваної техніки), в межах якої відповідачка має статус потерпілої (а.с.52-53).

Частиною 1 статті 40-1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначено, що сквайр та емітент повинні проводити моніторинг з метою ідентифікації помилкових та неналежних переказів, суб`єктів помилкових та неналежних переказів та вжиття заходів із запобігання або припинення зазначених переказів.

Згідно із п. 8 Розділу 6 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затверджених Постановою правління Національного банку України № 705 від 5 грудня 2014 року, емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, в якому він був перед виконанням цієї операції.

Також в п. 9 визначено, що користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Відповідно до Умов і правил надання банківських послуг, а саме розділами: 1.1.2. Права та обов`язки клієнта, 1.1.2. Права та обов`язки Клієнта, 1.1.2.1. Клієнт зобов`язаний Інформувати Банк, а також правоохоронні органи про факти втрати картки, стікера РауРаss, ПІН-кода, SІМ-картки мобільного телефону або отримання повідомлення про їх незаконне використання. У разі настання вищезазначених випадків необхідно звернутися до відділення Банку або за телефонами 3700 (безкоштовно) по Україні, НОМЕР_6 (для дзвінків з-за кордону). Негайно повідомляти Банк шляхом дзвінка до Колл-центру (протягом 15 хвилин) інформацію, що стала відома Клієнту, про втрату/викрадення карти, стікера РауРаss, SІМ-картки мобільного телефону, несанкціоновані транзакції за його рахунками (а також за рахунками 3-х осіб).

Згідно п.1.1.3.1.7. Умов та правил банк зобов`язаний у разі виникнення овердрафта або одержання усного або письмового повідомлення власника або довіреної особи, переданого у порядку, передбаченому Умовами та правилами, про втрату/крадіжку картки або про можливість несанкціонованого використання картки третіми особами забезпечити призупинення розрахунків з використанням картки.

Також банк наділений правом: відповідно до п. 1.1.3.2.32. з метою моніторингу шахрайських/ризикових банківських операцій та/або проведення заходів щодо погашення заборгованості Банк має право протягом терміну дії Договору про надання банківських послуг встановити геопозиціювання телефону клієнта/уповноваженої особи клієнта, номер якого зазначений у договорі, а також використовувати інформацію про місце перебування клієнта/уповноваженої особи клієнта, отриманої Банком на підставі геопозиціювання телефону.

Відповідно до Розділу 1.1.5. Відповідальність сторін Умов і правил надання банківських послуг, Держатель картки несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, до моменту звернення Власника Карти в Банк та блокування Карти, і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Картки в СТОП-ЛИСТ Платіжною системою, в разі якщо його дії або бездіяльність призвели до втрати електронного платіжного засобу, розголошенню ПІН-кода або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію.

Однак, АТ КБ «ПриватБанк» не надано належних доказів того, що саме ОСОБА_1 розголосила третім особам свої персональні дані, чи вчинила інші винні дії, що дали змогу ініціювати платіжні операції з її банківськими картками.

Встановлено, що на звернення ОСОБА_1 до ПАТ КБ «Приватбанк» від 12 та 14 грудня 2016 року банком було проведено службове розслідування та повідомлено про порушення клієнтом умов і правил надання банківських послуг (а.с. 44-50).

Оскільки, ОСОБА_1 виконала свої обов`язки, передбачені пунктами 1.1.2., 1.1.2.1. Умов і правил надання банківських послуг, а саме: інформувала банк та правоохоронні органи про факт втручання в її банківські картки, що підтверджено письмовими заявами до банку та правоохоронних органів, то суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позову.

Доводи апеляційної скарги стосовно неврахування судом першої інстанції того, що користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний був негайно повідомити банк у спосіб, передбачений договором, однак відповідачем не надано доказів своєчасного повідомлення банку щодо незаконного використання картки є безпідставні та спростовуються заявами ОСОБА_1 , які знаходяться в матеріалах справи.

Доводи апеляційної скарги про не врахування судом того, що відповідачем були порушені Умови і правила надання банківських послуг та всі оспорювані операції були можливі лише при знанні особистих даних та даних картки і відповідальність за операції, що проводилися, в даному випадку несе клієнт, не знайшли свого підтвердження, тому не є підставами для скасування судового рішення.

Встановлено невиконання банком своїх обов`язків, передбачених п. 1.1.3. Умов і правил надання банківських послуг, а саме: при отриманні від клієнта повідомлення про втручання третіх осіб в її банківські рахунки банк зобов`язаний був призупинити проведення розрахунків з використанням цих карток.

Згідно п. 9 Розділу 6 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затверджених Постановою правління Національного банку України № 705 від 5 грудня 2014 року, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Частиною 1 статті 40-1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначено, що сквайр та емітент повинні проводити моніторинг з метою ідентифікації помилкових та неналежних переказів, суб`єктів помилкових та неналежних переказів та вжиття заходів із запобігання або припинення зазначених переказів.

Згідно із п. 8 Розділу 6 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затверджених Постановою правління Національного банку України № 705 від 5 грудня 2014 року, емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, в якому він був перед виконанням цієї операції.

Банком не виконано своїх обов`язків щодо перешкоджання здійсненню списанню коштів в результаті шахрайських дій третіх осіб, що призвело до порушення відповідачем прав споживача банківських послуг.

Крім того встановлено відсутність обставин, які безспірно доводять, що відповідач своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, тому, правильним є твердження про несанкціоноване списання грошових коштів з рахунків відповідача, у зв`язку із чим вимоги банку про їх стягнення є безпідставними.

При встановлених обставинах апеляційна скарга представника Литвиненко О.Л. в інтересах АТ КБ «ПриватБанк» задоволенню не підлягає, оскільки рішення суду постановлено судом першої інстанції з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.368,374,375,381-384 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника Литвиненко Олени Леонідівни в інтересах акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» залишити без задоволення.

Рішення Приморського районного суду м.Одеси від 23 жовтня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 01 жовтня 2019 року.

Головуючий /підпис/

Судді : /підписи/

З оригіналом згідно,

Суддя Одеського апеляційного суду Г.Я.Колесніков