Справа № 471/402/18-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.09.2019 року Арбузинський районний суд Миколаївської області в складі:

головуючого судді Догарєвої І.О.,

за участю секретаря Фесенко К.В.,

представника відповідача ОСОБА_1 .

під час розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Арбузинка цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Публічне акціонерне товариство «Кредобанк», Об`єднання фермерських господарств «Прогрес» про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання спільною сумісною власністю майна подружжя та поділ майна,-

в с т а н о в и в :

Позивач, ОСОБА_2 звернулась до Братського районного суду Миколаївської області з зазначеним позовом. Розпорядженням в.о. голови даного суду справа передана на розгляд Арбузинському районному суду Миколаївської області в зв`язку з неможливістю утоврити склад суду для розгляду даної справи в порядку, визначеному ст.31 ЦПК України.

В судовому засіданні 26.09.2019 представник відповідача ОСОБА_4 . ОСОБА_5 звернувся з клопотанням про залишення позовної заяви без розгляду в зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про час і місце судового засідання повідомлена належним чином.

Представник позивача ОСОБА_6 в судове засідання 30.09.2019 не з`явився, від нього на електронну адресу суду надійшло клопотання про відкладення судового засідання в зв`язку з зайнятістю в іншому процесі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Ухвалою 27.02.2019 у справі закрите підготовче провадження, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 10 годину 18.03.2019. Явку позивача Нарбут О.А. в судове засідання для дачі особистих пояснень визнано обов`язковою.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.223 ЦПК України суд може викликати позивача або відповідача для особистих пояснень, коли в справі беруть участь їх представники.

Відповідно до положень ч.ч.1,3,6 ст.128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

В зв`язку з некоректним зазначенням адреси в позовній заяві позивачем судові виклики на її ім`я позивач не отримувала. Представник позивача ОСОБА_7 . судові повістки отримувала вчасно.

Згідно з вимогами ч.5 ст.130 ЦПК України, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Крім того, позивач за її заявою отримувала СМС повідомлення про час і місце розгляду справи.

Про обізнаність сторони позивача щодо часу та місця судових засідань свідчать клопотання позивача та її представника про відкладення розгляду справи.

Відтак, про час і місце кожного з призначених судових засідань позивач повідомлена належним чином.

Судове засідання, призначене на 18.03.2019 відкладене до 17.04.2019 за клопотанням представника позивача ОСОБА_7 в зв`язку з перебуванням представника позивача на лікарняному до 16.04.2019. Позивач в дане судове засідання не з`явилась, причини своєї неявки суду не повідомила.

17.04.2019 сторони в судове засідання не з`явилися, позивач та її представник ОСОБА_7 причини неявки суду не повідомили. Від представника відповідача ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з участю у проведенні невідкладної слідчої дії. Судове засідання відкладене до 03.05.2019.

03.05.2019 представник позивача в судове засідання не з`явилась, про час і місце повідомлена. Від представника позивача Кузьміних І ОСОБА_8 М. надійшло клопотання про відкладення судового засідання та призначення наступного судового засідання в режимі відеоконференції за участі представника позивача, у задоволенні якого відмовлено.

Позивач в судовому засіданні 03.05.2019 заявила клопотання про виклик свідків, яке судом задоволено, судове засідання просила відкласти. Судове засідання відкладене до 27.05.2019.

27.05.2019 позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, розгляд справи з її клопотанням в зв`язку з залученням в якості представника іншого адвоката, ОСОБА_6 , який в цей день зайнятий в іншому процесі, відкладене до 21.06.2019.

21.06.2019 позивач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_6 в судове засідання не з`явились, від них надійшли клопотання про відкладення судового засідання в зв`язку з хворобою адвоката. Судове засідання відкладено до 11.07.2019.

11.07.2019 позивач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_6 в судове засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили. Судове засідання відкладене до 13.08.2019.

13.08.2019 позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, причини неявки не повідомила, також не з`явились свідки, відповідач та його представник. Судове засідання за участі представника позивача ОСОБА_6 відкладене до 29.08.2019 через неявку позивача, участь якого в судовому засіданні визнана обов`язковою та свідків. Також надійшло клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи в зв`язку з участю у іншому процесі.

29.08.2019 позивач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_6 в судове засідання не з`явились, від представника позивача надійшла заява з клопотанням про відкладення судового засідання, мотивована тим, що йому відомо про те, що представник відповідача не з`явиться в судове засідання, а тому і свою явку і явку позивача в судове засідання він вважає такою, що не має сенсу. Також надійшло клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи в зв`язку з участю у іншому процесі. Судове засідання відкладене до 20.09.2019.

20.09.2019 позивач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_6 в судове засідання не з`явились, від представника позивача надійшла заява з клопотанням про відкладення судового засідання, в зв`язку з незадовільним станом здоров`я позивача. Підтверджуючих документів щодо стану здоров`я позивача не надано. Судове засідання відкладене до 26.09.2019.

26.09.2019 позивач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_6 в судове засідання не з`явились, від представника позивача надійшла заява з клопотанням про відкладення судового засідання в зв`язку з зайнятістю його в іншій судовій справі. Причини неявки в судове засідання позивача суду не повідомлені.

За змістом положень ч.3 ст.131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч.5 ст.223 Цивільного процесуального кодексу України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод ратифікована Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року і набрала чинності для України 11 вересня 1997 року. В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У відповідності до статті 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 , будучи належним чином викликаною, повторно не з`явилась в судове засідання та повторно не повідомила причини своєї неявки. Також в судові засідання не з`явився представник позивача. Крім того, неодноразове звернення представника позивача з заявами про відкладення розгляду справи, мотивованими участю в розгляді інших судових справ, суд оцінює як надання переваги представником позивача участі в

інших судових справах та відсутність інтересу до справи, що розглядається. Зазначене не свідчить про наявність обставин, що об`єктивно унеможливлюють явку за викликом до Арбузинського районного суду в даній справі.

Позивач ані особисто, ані через свого представника не скористалась процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у її відсутність, позивач та представник позивача у своїх заявах та клопотаннях наголошують на неможливості розгляду справи за їх відсутності. Крім того, явка позивача в судові засідання для дачі особистих пояснень визнана судом обов`язковою з огляду на особливості доказування у справах про визнання факту спільного проживання жінки та чоловіка однією сім`єю.

Відповідно до ч.2 ст.257 Цивільного процесуального кодексу України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

За встановлених обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання спільною сумісною власністю майна подружжя та поділ майна, що не позбавляє її права повторно звернутись до суду з аналогічним позовом.

Керуючись ст.ст. 223, 257, 258, 260 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Публічне акціонерне товариство «Кредобанк», Об`єднання фермерських господарств «Прогрес» про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання спільною сумісною власністю майна подружжя та поділ майна - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Арбузинський районний суд Миколаївської області протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 01.10.2019.

Суддя І.О.Догарєва