КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 753/4601/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2019року м. Київ

колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого Болотова Є.В.,

суддів: Лапчевської О.Ф., Музичко С.Г.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до кредитної спілки «Фінансова країна», ОСОБА_2 , третя особа: Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про скасування державної реєстрації права власності, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та іпотечного договору,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 20 березня 2019 року, постановлену під головуванням судді Трусової Т.О., -

встановила:

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20 березня 2019 року дану позовну заяву повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду, та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України дана справа розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви позивачу, суд першої інстанції виходив з того, що до постановлення ухвали про відкриття провадження від представника позивача надійшла заява про відкликання позовної заяви.

Проте повністю погодитися з такими висновками суду не можна.

Відповідно до положень п. 3 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі від позивача надійшла заява про врегулювання спору або заява про відкликання позовної заяви.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Так, вбачається, що 19 березня 2019 року, до постановлення ухвали про відкриття провадження, представником ОСОБА_1 - ОСОБА_3 подано клопотання про залишення без розгляду позовної заяви.

Суд першої інстанції, постановляючи оскаржувану ухвалу виходив із положень ст. 185 ЦПК України, тоді як представник позивача звернувся до суду із клопотанням про залишення позову без розгляду, а не із заявою про відкликання позовної заяви.

Крім цього, суд не перевірив обсяг повноважень представника, який подавав заяву, адже наявні в матеріалах справи документи на представництво містять деякі обмеження адвоката.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Згідно ч. 1, ч. 4 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Матеріали справи містять договір про надання адвокатських послуг №194 від 14 листопада 2018 року, укладений між АО «Меркурій-8» та ОСОБА_1

Договором встановлено, що адвокатське об`єднання бере на себе зобов`язання надавати необхідні адвокатські послуги відповідно до повноважень, наданих в додатку до договору № 2, який не містить права адвоката на відкликання позовної заяви.

Суд першої інстанції на вищезазначене своєї уваги не звернув, та дійшов необґрунтованого висновку про повернення позовної заяви.

Згідно ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Пунктом 6 частини 1 ст. 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду від 20 березня 2019 року вирішена з порушенням норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвали, відтак підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, ст. 374, ст. 379, ст. 382 Цивільного процесуального кодексу України, колегія суддів,-

постановила:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 20 березня 2019 року скасувати.

Направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 09 жовтня 2019 року.

Головуючий Є.В. Болотов

Судді: О.Ф. Лапчевська

С.Г. Музичко