КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 753/4913/19
У Х В А Л А

08 жовтня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді Суханова Є.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 29 березня 2019 року про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лабутіної Юлії Юріївни про визнання договору дарування квартири недійсним та скасування рішення про реєстрацію права власності,-

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 29 березня 2019 року заяву представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_4 про забезпечення позову задоволено.

Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою адвокат представник відповідача ОСОБА_1 особі Мельника Олексія Васильовича , 17 липня 2019 року подав апеляційну скаргу, яка неоплачена судовим збором, крім того із пропуском строків.

У відповідності до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 серпня 2019 року апеляційна скарга ОСОБА_1 була залишена без руху. Апелянту було надано десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для подання сплати судового збору та зазначення причин пропуску строку на її оскарження.

При цьому, апелянту в ухвалі було роз`яснено, що у разі не усунення недоліків скаргу буде визнано неподаною та повернуто апелянту.

Копія ухвали від 08 серпня 2019 року була направлена представнику відповідача ОСОБА_1 в особі адвоката, Мельника Олексія Васильовича за адресою, вказаною у поданій апеляційній скарзі, а саме, АДРЕСА_2 .

На виконання вимог ухвали представник відповідача ОСОБА_1 в особі адвоката, Мельника Олексія Васильовича , 11 вересня 2019 року подав до суду заяву про усунення недоліків з яких подав до суду дублікат квитанції про сплату судового збору.

Разом з тим вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 08 серпня 2019 року апелянтом не виконано в повному обсязі, а саме: не подано оригінал платіжного доручення за № 69823 від 09.09.2019 року.

Відповідно до вимог Закону України від 05.04.2001р. № 2346 -ІІІ ,,Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" та відповідних нормативно-правових актів Національного банку України платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

Згідно із п.26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

У відповідності до п.3 ч. 4 статті 356 ЦПК Українивстановлено, що до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розміру.

Відповідно до приписів ч. 1 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи вище викладене, підстав для прийняття апеляційної скарги немає, у зв`язку з тим, що недоліки ухвали судді Київського апеляційного суду від 08 серпня 2019 року не виконані.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення ст.185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід вважати неподаною та повернути апелянту.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, суд,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 29 березня 2019 року про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лабутіної Юлії Юріївни про визнання договору дарування квартири недійсним та скасування рішення про реєстрацію права власності, вважати неподаною та повернути апелянту.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Суддя Київського

апеляційного суду Є.М. Суханова