ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

30 вересня 2019 року

м. Харків

Справа № 638/637/17

Провадження № 22-з/818/370/19

Харківський апеляційний суду в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Пилипчук Н.П.

суддів - Коваленко І.П., Колтунової А.І.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Піддубного Р.М. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за розпискою, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання правочину недійсним з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова, ухвалене 06 листопада 2018 року о 10 годині 54 хвилин у складі судді Грищенко І.О.,

в с т а н о в и в:

В провадженні Харківського апеляційного суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за розпискою, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання правочину недійсним.

Під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 заявила про відвід судді Піддубного Р.М..

Заява про відвід мотивована тим, що у провадженні судді Піддубного Р.М. перебувала апеляційна скарга на ухвалу суду про примусове проникнення до її житла, яка не була задоволена, чим порушено право на недоторканість житла. В іншій цивільній справі за її участю Апеляційний суд Харківської області під головуванням судді Піддубного Р.М. незаконно скасував ухвалу суду про закриття провадження у справі. В цій же справі незаконно був змінений склад суду. Також під час розгляду апеляційної скарги у цивільній справі № 619/134/17 суддя Піддубний Р.М. був включений до складу судової колегії замість судді Бровченка І.О. Все вище зазначене, на думку відповідача, свідчить про особисту упередженість судді Піддубного Р.М. під час розгляду справ за її участю.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 26 вересня 2019 року відвід Ляшенко І.М. судді Піддубному Роману Миколайовичу визнано необґрунтованим. Заяву про відвід передано на автоматизований розподіл з метою визначення складу суду для вирішення питання про відвід. Провадження у справі зупинено до вирішення питання про відвід судді.

Колегія суддів відхиляє доводи ОСОБА_1 з огляду на наступне.

Статтею 36 ЦПК України визначено перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або необ`єктивності судді.

В частині четвертій статті 36 ЦПК України прямо зазначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 ЦПК України («Недопустимість повторної участі судді в розгляді справи»).

За приписами ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Разом з тим, слід зауважити, що для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Перевіривши мотиви заявленого відводу, колегія суддів приходить до висновку про його необґрунтованість, оскільки за правилом ч.4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку, що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, чи щодо особи або дій заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді/суддів, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді/суддів у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді/суддів, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

Таким чином, зміст заяви ОСОБА_1 про відвід судді Піддубного Р.М. не свідчить про наявність підстав, передбачених статтею 36 ЦПК України.

Будь яких інших посилань на наявність суб`єктивного критерію, тобто вчинення колегією суддів дій, які б свідчили про прояви упередженості чи небезсторонності, заявником не зазначено.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що доказів наявності підстав для відводу, в розумінні ст. 36 ЦПК України, та об`єктивних даних, що свідчили б про наявність обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності колегії суддів, не вбачається.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Піддубного Р.М. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за розпискою, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання правочину недійсним з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді - І.В. Коваленко

А.І. Колтунова