Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" вересня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся з позовом до суду про стягнення з відповідача ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію у розмірі 7 423,12 грн., 3 % річних та інфляційну складову боргу у сумі 4 443,20 грн., а також судовий збір у сумі 1921,00 грн. Мотивуючи вимоги тим, що відповідач ОСОБА_1 проживає у квартирі АДРЕСА_1 та є споживачем послуг з постачання електричної енергії, що здійснює позивач. Проте, відповідач не здійснює своєчасну плату за спожиті послуги, внаслідок чого, станом на 01 травня 2019 року утворилась заборгованість в сумі 7 423,12 грн. Посилаючись на положення ст. 625 ЦК України позивач також просить стягнути з відповідача інфляційну складову боргу та 3% річних у розмірі 4 443,20 грн. за прострочення виконання грошового зобов`язання. Оскільки досудове врегулювання спору виявилось не можливим, позивач змушений звернутись із даним позовом до суду.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 10 липня 2019 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с. 42).

Указаною ухвалою надано сторонам строк для надання відзиву, відповіді на відзив тощо.

У встановлений судом строк відповідач відзив не подав.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, з урахуванням вимог ст.ст. 280-281 ЦПК України.

Згідно із ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Дослідивши матеріали справи суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є споживачем електричної енергії в квартирі АДРЕСА_2 , яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», згідно Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення та Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (діяла до 20.06.2018) затверджено Правила користування електричною енергією для населення (далі - Правила), які регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками. Ці Правила є обов`язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Відповідно до п. 3 Правил користування електричною енергією для населення, споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією (додаток 1) і укладається на три роки. Договір про користування електричною енергією (далі - договір) вважається продовженим на кожен наступний рік, якщо за місяць до закінчення зазначеного строку жодна із сторін не заявила про розірвання договору або про внесення до нього змін.

Відповідно до п.п. 19, 21 Правил користування електричною енергією для населення, сплата за спожиту електроенергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку проводиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Тобто кількість спожитої енергії має щомісяця визначатися самостійно споживачем за фактичними показаннями електролічильника.

За положеннями п. 27 Правил у разі несплати за спожиту електричну енергію протягом 10 днів після терміну, зазначеного у договорі чи платіжному документі, та неотримання енергопостачальником повідомлення про оплату на 20 день споживачу надсилається попередження про відключення електричної енергії. Кількість спожитої енергії має щомісяця визначатися самостійно споживачем за фактичними показаннями приладу обліку електроенергії. Вартість електроенергії визначається як добуток обсягу споживання електроенергії на тариф, що діяв у період, за який здійснюється оплата.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 20 червня 2018 року № 502 «Про визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» постанова Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 «Про затвердження Правил користування електричною енергією для населення» втратила чинність.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312, затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії, якими врегульовано аналогічні взаємовідносини та питання, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Згідно витягу із особового рахунку ОСОБА_2 № НОМЕР_1 убачається, що відповідач ОСОБА_2 не належним чином сплачує кошти за надані послуги, у зв`язку з чим станом на 01.01.2019 року має борг по оплаті електроенергії у розмірі 18108,62 грн. (а.с. 22-33).

27.01.2014 року позивачем на адресу відповідача було направлено попередження про припинення постачання електроенергії у квартирі АДРЕСА_2 , у зв`язку із виниклою заборгованістю (а.с. 38). Однак заборгованість за спожиту електроенергію відповідачем у встановлений термін сплачена не була.

Згідно нарядів-допусків для віконання робіт з відключення в електроустановках № 1327, № 1331, № 701, № 1433 СВП «Київські електничні марежі» ПАТ «Київенерго» споживачу ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_3 відключали від клемника лічильника фазний провід 11.02.2015 року, 25.03.2014 року, 10.10.2014 року та 12.02.2016 року у зв`язку із заборгованістю (а.с. 34-37).

Пунктом 28 Правил передбачено, що у разі відсутності у споживача коштів на оплату заборгованості він повинен звернутися до енергопостачальника із заявою про складання графіка заборгованості або відстрочення терміну оплати та надати довідки, що підтверджують його неплатоспроможність.

Як встановлено в ході розгляду справи відповідач не звертався до відповідача із заявою про складання графіка погашення заборгованості, або відстрочення терміну її оплати та не надала жодної довідки, яка підтверджує неспроможність погашення боргу.

Відповідно до статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням індексу встановленого інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Згідно із п. 48 Правил споживач несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію.

Як убачається із розрахунку позивача, правильність якого перевірена судом, розмір 3 % річних та інфляційних витрат за прострочення ОСОБА_2 виконання грошового зобов`язання складає 6040,37 грн. (а.с. 2-3).

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

За таких обставин, враховуючи наявність прострочення сплати за спожиту електричну енергію з боку відповідача, відсутності будь-яких заперечень щодо позовних вимог позивача, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі та з відповідача підлягає стягненню на користь позивача заборгованість за спожиту електричну енергію у розмірі 18108,62 грн., а також 3 % річних та інфляційна складова боргу у сумі 6040,37 грн.

Крім того, на підставі ст. 141 ЦПК України судовий збір сплачений позивачем за подання позову до суду у розмірі 1921,00 грн. також підлягає стягненню з відповідача на його користь.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76-78, 81, 141, 258, 259, 264, 265, 273, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 4, 11, 526, 530, 625 ЦК України, Законами України «Про житлово-комунальні послуги» та «Про електроенергетику», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312, Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (у частині чинності в часі), суд, -

у х в а л и в:

Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зарєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», , адреса: м. Київ, вул. Мельникова, 31, заборгованість за спожиту електричну енергію у розмірі 18108,62 грн., 3 % річних та інфляційну складову боргу у розмірі 6040,37 грн., а також судовий збір у розмірі 1921,00 грн., а всього 26069 (двадцять шість тисяч шістдесят дев`ять) грн. 99 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити рішення суду до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст судового рішення складено 30 вересня 2019 року.

Суддя Н.О. Яровенко