Постанова

Іменем України

11 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 212/3191/16-ц

провадження № 61-17682св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Мартєва С. Ю., Петрова Є. В. (суддя-доповідач), Сімоненко В. М.,

учасники справи:

позивач - Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго»,

відповідачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 жовтня 2016 року в складі судді Зіміна М. В. та рішення Апеляційного суду Дніпропетровської області від 31 травня 2017 року в складі колегії суддів: Бондар Я. М., Барильської А. П., Зубакової В. П.,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2016 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію.

Позовна заява мотивована тим, що 02 жовтня 2015 року за місцем проживання відповідачів представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» проведено перевірку дотримання Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), в результаті якої виявлено порушення, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричних мереж поза приладом обліку прихованим способом без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом алюміній 2,5 кв. мм від магістральних дротів з метою безоблікового споживання електроенергії.

Унаслідок перевірки складений акт про порушення Правил та нарахована сума збитків за період з 02 жовтня 2012 року до моменту виявлення порушення 02 жовтня 2015 року у розмірі 26 941,23 грн, 3 % річних за період з 02 січня до 26 травня 2016 року у розмірі 323,29 грн, сума індексу інфляції за період з 02 січня до 26 травня 2016 року у розмірі 1 361,59 грн.

Крім того, позивачем проведено позачергову технічну перевірку правильності роботи однотарифного однофазного розрахункового лічильника електроенергії, вартість якої становить 497,72 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 жовтня 2016 року позов ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» задоволено.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» вартість необлікованої електричної енергії в розмірі 26 941,22 грн, 3 % річних у розмірі 323,29 грн, індекс інфляції в розмірі 1 361,59 грн, витрати за позачергову технічну перевірку правильності роботи однотарифного однофазного розрахункового лічильника електроенергії у розмірі 497,72 грн.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивоване доведеністю факту порушення споживачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Правил та наявністю підстав для стягнення збитків.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області від 31 травня 2017 року рішення суду першої інстанції скасовано в частині стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» витрат за позачергову технічну перевірку правильності роботи однотарифного однофазного розрахункового лічильника електроенергії у розмірі 497,72 грн.

У задоволенні позову в цій частині відмовлено. У решті рішення залишено без змін.

Рішення суду апеляційної інстанції мотивоване тим, що на час перевірки помешкання відповідачів було відключено від електропостачання, отже, технічна перевірка не могла бути проведена.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у червні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 просять рішення суду першої інстанції та рішення суду апеляційної інстанції в частині залишення без змін рішення суду першої інстанції скасувати, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ухвалити нове рішення про відмову у позові.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

26 червня 2017 року ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ відкрито касаційне провадження у справі.

У квітні 2018 року вказану справу передано до Верховного Суду.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 червня 2019 року вказану справу призначено судді-доповідачеві Петрову Є. В.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що позивачем належним чином не доведено факту будь-якого прихованого самовільного підключення електропроводки до електричних мереж.

З травня до вересня 2015 року контролером у присутності електрика ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» були зняті показання лічильника з оглядом відповідності стану електропроводки та претензій до відповідачів не було.

Відзив на касаційну скаргу не надходив.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суд установив, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 є побутовими споживачами електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 та споживають електричну енергію на підставі договору від 13 січня 2006 року № 4121088.

Під час проведення технічної перевірки 02 жовтня 2015 року виявлено порушення Правил а саме: самовільне підключення електропроводки до електричних мереж, що не є власністю енергопостачальника поза приладом обліку прихованим способом без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом алюміній 2,5 кв. мм від магістральних дротів з метою безоблікового споживання електроенергії. При контрольному огляді та без спеціальних технічних пристроїв порушення виявити неможливо. При включенні навантаження електрична енергія не враховується. Факт порушення зафіксовано та складено акт Н № 116759, який підписаний трьома представниками енергопостачальника та ОСОБА_2 .

Згідно з актом технічної перевірки стану і схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб на ньому та стану дооблікової проводки побутового споживача ОСОБА_1 при проведенні рейдової перевірки в квартирі побутового споживача виявлено порушення, а саме користування електроенергією поза приладом обліку прихованим способом, прилад обліку опломбовано, складено акт № 116759.

Згідно з актом від 02 жовтня 2015 року квартиру споживача ОСОБА_1 відключено від електропостачання.

Протоколом від 06 жовтня 2015 року № 155 зафіксовано проведення засідання комісії КМЕМ щодо складання вищезазначеного акта. Засідання проведено у присутності споживача ОСОБА_1 , проте від підпису в протоколі він відмовився.

На підставі акта Н №116759 від 02 жовтня 2015 року здійснено розрахунок розміру збитків, завданих енергопостачальнику, за період з 02 жовтня 2012 року до 02 жовтня 2015 року у розмірі 26 941,23 грн.

Згідно з рахунком від 06 жовтня 2015 року № 95218738 позивачем визначено вартість позачергової технічної перевірки правильності роботи однотарифного однофазного розрахункового лічильника електроенергії в розмірі 497,72 грн.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з доведеності факту порушення споживачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Правил та наявністю підстав для стягнення збитків.

З матеріалів справи відомо, що спір виник з приводу доведеності підстав для відшкодування споживачем завданих збитків енергопостачальнику ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго».

Оскільки спірні правовідносини склалися в сфері постачання та користування електроенергією, їх врегулювання здійснюється відповідно до статті 714 ЦК України, статей 24-27 Закону України «Про електроенергетику» та Правил.

Згідно з пунктами 42, 48 Правил споживач зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів. Споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема за порушення правил користування електричною енергією.

Відповідно до пункту 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил.

Як відомо з матеріалів справи, акт про порушення Правил складений у присутності споживача ОСОБА_2 та нею підписаний.

ОСОБА_2 висловила свою письмову згоду з правомірністю складеного акта, посвідчивши його своїм підписом. Споживачу продемонстроване порушення та факт розкрадання електричної енергії шляхом відключення напруги через прибор обліку, в розетці у кімнаті є струм. Факт порушення зафіксований на диску - електронному носії інформації.

На засіданні комісії з розгляду актів від 06 жовтня 2015 року, проведеного у присутності споживача ОСОБА_1 , встановлене правомірне складання акта про порушення споживачем Правил, а саме самовільне підключення до мережі поза приладом обліку. Проведено розрахунок вартості необлікованої електричної енергії за період з 02 жовтня 2012 року до 02 жовтня 2015 року й визначено у розмірі 26 941,23 грн, що підтверджено протоколом засідання комісії від 06 жовтня 2015 року № 155, від підписку якого споживач відмовився.

Отже, факт порушення Правил споживачами ОСОБА_2 та ОСОБА_1 встановлений актом від 02 жовтня 2015 року, який є підставою для нарахування збитків.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, правильно встановив фактичні обставини справи та врахував доведеність факту порушення споживачами Правил, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для стягнення солідарно з відповідачів збитків на користь енергопостачальника, завданих безобліковим підключенням поза прибором обліку до мережі енергопостачання шляхом монтажу проводу у щитовій через буріння отвору з кімнати відповідачів.

Оскільки підключення поза приладом обліку було здійснено шляхом буріння стіни між щитовою та приміщенням квартири відповідачів та монтажу дроту через отвір, що неможливо виявити без спеціального обладнання при візуальному знятті показань приладу обліку, суд обґрунтовано нарахував збитки за три роки за період з 02 жовтня 2012 року до 02 жовтня 2015 року у розмірі 26 941,23 грн. Згідно з випискою з особової картки споживача протягом останніх трьох років технічна перевірка не проводилась. Згідно з актом остання технічна перевірка проведена 06 липня 2012 року.

Разом з тим суд апеляційної інстанції скасував рішення суду першої інстанції у частині стягнення з відповідачів 497,72 грн вартості позачергової перевірки правильності роботи однофазного лічильника, оскільки на час перевірки помешкання відповідачів було відключено від електропостачання.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Суд касаційної інстанції вважає, що висновки судів попередніх інстанцій відповідають вимогам закону та не суперечать обставинам, що мають значення для справи, судами правильно застосовано закон, який підлягав до застосування, тому підстав для скасування судових рішень немає.

Доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують, на законність судових рішень не впливають та зводяться до переоцінки доказів, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції згідно зі статтею 400 ЦПК України.

Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

З огляду на викладене, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій - без змін.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Оскільки касаційну скаргу залишено без задоволення, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанцій, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, немає.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 жовтня 2016 року у нескасованій частині та рішення Апеляційного суду Дніпропетровської області від 31 травня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ю. Мартєв

Є. В. Петров

В. М. Сімоненко