Постанова

Іменем України

07 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 718/801/17

провадження № 61-28428св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Сердюка В. В., Фаловської І. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - публічне акціонерне товариство «Чернівецький олійно-жировий комбінат»,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 21 червня 2017 року в складі судді Олексюк Т. І. та ухвалу Апеляційного суду Чернівецької області від 22 серпня 2017 року у складі колегії суддів: Половінкіної Н. Ю., Кулянди М. І., Одинака О. О.

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

У квітні 2017 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» про скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення.

Позовна заява мотивована тим, що з 04 березня 2013 року працює в ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» на посаді головного енергетика. Наказом голови правління за № 4/1-к від 12 січня 2017 року він був притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді винесеної догани, нібито за порушення пунктів 3.1.1, 3.1.4, 6.2 та розділу 8 Правил внутрішнього трудового розпорядку. Позивач вважає такий наказ незаконним і таким, що винесений безпідставно, оскільки жодних дисциплінарних проступків він не вчиняв, трудової дисципліни не порушував та належним чином і в повному об`ємі виконував всі свої посадові обов`язки, які визначені посадовою інструкцією. Крім того, наказом голови правління ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» від 31 січня 2017 року № 46 згідно наказу від 12 січня 2017 року № 4/1-к про оголошення догани та положення про преміювання зменшено премію за основні показники роботи за січень до коефіцієнта 0%. Аналогічними наказами голови правління ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» «Про позбавлення премії» від 01 березня 2017 року № 73, від 03 квітня 2017 року № 93 зменшено премію за основні показники роботи підприємства до коефіцієнта 0% до моменту зняття догани. Вказував на поважність причин залишення території ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» для вирішення службових питань.

Просив визнати незаконним та скасувати наказ голови правління ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» від 12 січня 2017 року № 4/1-к «Про дисциплінарне стягнення», зобов`язати голову правління ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» скасувати накази «Про позбавлення премії» від 31 січня 2017 року № 46, від 01 березня 2017 року № 73, від 03 квітня 2017 року № 93 та здійснити перерахунок заробітної плати.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 збільшив позовні вимоги, просив зобов`язати голову правління ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» скасувати наказ «Про позбавлення премії» від 03 травня 2017 року № 115, від 31 травня 2017 року № 141.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Кіцманського районного суду Чернівецької області від 21 червня 2017 року, яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду Чернівецької області від 22 серпня 2017 року, у позові відмовлено.

Рішення місцевого суду, з яким погодився суд апеляційної інстанції, мотивоване тим, що підстав для скасування наказів голови правління ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» від 12 січня 2017 року № 4/1-к «Про дисциплінарне стягнення», наказів голови правління ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» від 31 січня 2017 року № 46, від 01 березня 2017 року № 73, від 03 квітня 2017 року № 93, від 03 травня 2017 року № 115, від 31 травня 2017 року № 141 «Про позбавлення премії» немає. Дані висновки обґрунтовуються неодноразовим залишенням ОСОБА_1 території ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» з 12 липня 2016 року по 07 листопада 2016 року.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у вересні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив рішення суду першої інстанції та ухвалу апеляційної інстанції скасувати і ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги позивача задовольнити.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 18 вересня 2017 року відкрито касаційне провадження у справі і витребувано її з Кіцманського районного суду Чернівецької області.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

На підставі підпунктів 2.3.2, 2.3.4, 2.3.13, 2.3.49 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, зі змінами та доповненнями, постанови Пленуму Верховного Суду від 24 травня 2019 року № 8 «Про здійснення правосуддя у Верховному Суді» та рішення зборів суддів Касаційного цивільного суду від 28 травня 2019 року № 7 «Про заходи, спрямовані на своєчасний розгляд справ і їх вирішення у розумні строки» призначено повторний автоматизований розподіл цієї справи.

05 червня 2019 року справу розподілено колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в складі Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Сердюка В. В., Фаловської І. М.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції самостійно визначив дату виявлення проступку 03 січня 2017 року та 11 січня 2017 року - дати написання службової записки та доповідної записки без будь-яких підтверджень (письмових доказів) зі сторони відповідача.

Судом апеляційної інстанції не встановлювались обставини щодо чіткої дати виявлення проступку. Крім того, суд апеляційної інстанції посилається на статтю 148 ЦК України, яка немає жодного відношення до даного спору.

У касаційній скарзі зазначається, що стороною відповідача не доведено належними доказами правомірності винесення оскаржуваного наказу, а суди першої та апеляційної інстанцій тягар доказування переклали на позивача та не врахували наданих позивачем доказів.

Доводи інших учасників справи

У жовтні 2017 року ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» надіслано заперечення на касаційну скаргу, в якому зазначається, що ОСОБА_1 в період з 12 липня 2016 року по 31 грудня 2016 року неодноразово у вечірній час покидав територію відповідача раніше закінчення робочого часу.

Позивач раніше встановленого часу йшов з роботи не для виконання службових завдань, а для поїздки додому.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суд установив, що ОСОБА_1 працює в ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» на посаді головного енергетика з 04 березня 2013 року. Наказом голови правління ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» від 12 січня 2017 року № 4/1-к головному енергетику ОСОБА_1 оголошено догану за порушення трудової дисципліни - систематичне передчасне залишення робочого місця (території ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат») за період з 12 липня 2016 року по 31 грудня 2016 року.

За змістом наказу голови правління ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» від 12 січня 2017 року № 4/1-к ОСОБА_1 порушено вимоги пунктів 3.1.1, 3.1.4, 6.2 Правил внутрішнього трудового розпорядку ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат».

Підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності стала службова записка заступника голови правління з режиму ОСОБА_2 від 03 січня 2017 року, доповідна записка головного інженера ОСОБА_3 від 11 січня 2017 року та пояснення ОСОБА_1 від 04 січня 2017 року.

За змістом пункту 3.1.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат», затверджених зборами трудового колективу ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» 26 лютого 2015 року працівники ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» зобов`язані працювати чесно і сумлінно, дотримуватися трудової дисципліни, своєчасно й точно виконувати розпорядження голови правління, використовувати робочий час для продуктивної праці (а.с. 41-45).

Також пунктом 3.1.4 Правил зобов`язано працівників дотримуватися режиму робочого дня, встановленого на підприємстві на підставі розділу 5 цих Правил або в індивідуальному порядку на підставі наказу голови правління.

Пунктом 6.2 Правил для працівників апарату управління встановлюється час початку роботи з 8:00 год, закінчення роботи 17:00 год.

З службової записки заступника голови правління з режиму ОСОБА_2 від 03 січня 2017 року вбачається, що на підставі аналізу даних системи «вхід-вихід» встановлено неодноразове передчасне залишення території ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» головним енергетиком ОСОБА_1 з 01 липня 2016 року (а.с. 64).

До матеріалів справи приєднано роздруківку системи «вхід-вихід» ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат», відповідно якої ОСОБА_1 . залишав територію ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» в робочий час.

Відповідно до пояснення ОСОБА_1 від 04 січня 2017 року вихід за межі території ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» у дати та години, зазначені в службовій записці ОСОБА_2 від 03 січня 2017 року, здійснювалося з метою вирішення виробничих питань у органах місцевого самоврядування, Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії в Чернівецькій області, управління Держпраці в Чернівецькій області, ПАТ «Енергопостачальна компанія «Чернівціобленерго», ПАТ «Чернівцігаз», КП «Водоканал».

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Відповідно до частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише у межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувані рішення суду першої інстанції та ухвала суду апеляційної інстанції - без змін, оскільки їх ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно із статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

На підставі частини першої статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки одне з таких заходів стягнення: догана; звільнення.

Систематичне залишення головним енергетиком ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» ОСОБА_1 робочого місця (території ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат») відповідно до роздруківки системи «вхід-вихід» з 12 липня по 07 листопада 2016 року визнано ОСОБА_1 .

У матеріалах справи відсутні докази щодо виходу головного енергетика ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» ОСОБА_1 . за межі території ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» у дати та години, встановлені системою «вхід-вихід» з метою виконання службових обов`язків.

Посилання ОСОБА_1 на право вільного виходу у робочий час за межі ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» та залишення території підприємства з метою вирішення виробничих питань не дає підстав для висновку про виконання у дати та години, встановлені системою «вхід-вихід», службових обов`язків за відсутності відповідних доказів. Повідомлення відповідних установ та організацій не містять відомостей про виконання ОСОБА_1 у дати та години, встановлені системою «вхід-вихід», службових обов`язків.

Відповідно до частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не враховую часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебуванням його у відпустці.

Частиною другою статті 148 КЗпП України передбачено, що дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Не заслуговують на увагу посилання ОСОБА_1 на пропущення строків застосування дисциплінарного стягнення. Слід звернути увагу, що ця норма передбачає обчислення місячного строку для застосування дисциплінарного стягнення з дня виявлення саме проступку як такого. Тобто під виявленням проступку розуміється не лише виявлення факту (певного діяння), а й встановлення працівника, який учинив ці діяння, протиправність цих діянь, вину працівника, наявність шкідливих наслідків, причинного зв`язку між правопорушенням та шкідливими наслідками

Наказом голови правління ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» від 12 січня 2017 року № 4/1-к ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у місячний строк з дня виявлення факту порушення трудової дисципліни та не пізніше шести місяців з дня вчинення проступку 12 липня 2016 року.

За змістом статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, з яких вчинено проступок і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Наказом голови правління ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» від 31 січня 2017 року № 46 згідно наказу від 12 січня 2017 року № 4/1-к зменшено головному енергетику ОСОБА_1 премію за основні показники роботи за січень до коефіцієнта 0%.

Статтею 94 КЗпП України визначено, що заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу. Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства, установи, організації і максимальним розміром не обмежується. Питання державного і договірного регулювання оплати праці, прав працівників на оплату праці та їх захисту визначаються цим Кодексом, Законом України «Про оплату праці» та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про оплату праці»структуру заробітної плати складає: основна заробітна плата. Це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців.

Додаткова заробітна плата. Це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства, або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Відповідно до частини другої статті 97 КЗпП України, статті 15 Закону України «Про оплату праці»форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами. Якщо колективний договір на підприємстві, в установі, організації не укладено, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом.

Конкретні розміри тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок робітникам, посадових окладів службовцям, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються власником або уповноваженим ним органом з урахуванням вимог, передбачених частиною другою цієї статті.

Отже, при вирішенні спорів про виплату премій необхідно виходити з нормативно-правових актів, якими визначено умови та розмір цих виплат. Працівники, на яких поширюються зазначені нормативно-правові акти, можуть бути позбавлені таких виплат (або розмір останніх може бути зменшено) лише у випадках і за умов, передбачених цими актами.

Частина третя статті 97 КЗпП України тільки зобов`язує власника встановлювати конкретні розміри премій з урахуванням вимог колективного договору, зміст якого повинен відповідати законодавству та угодам.

Законодавство не вимагає, щоб власник реалізував свої повноваження збільшувати, зменшувати розміри премій, які виплачуються конкретним працівникам, повноваження повністю або частково позбавляти конкретного працівника премій обов`язково за погодженням з виборним органом первинної профспілкової організації. Власник має право самостійно вирішувати ці питання, якщо інше не передбачено положенням про преміювання (колективним договором).

Частина четверта статті 97 КЗпП України, яка забороняє власникові приймати одностороннє рішення з питань оплати праці, що погіршує умови, встановлені у відповідному порядку, не стосується випадків, коли власник застосовує встановлені на підприємстві відповідно до законодавства умови оплати праці. Прийняття керівником підприємства на основі положення про преміювання і в межах своєї компетенції рішення про зменшення розміру премій, позбавлення працівників премій повністю або частково, не можна кваліфікувати як погіршення умов оплати праці, про яке працівник повинен бути заздалегідь попереджений.

При вирішенні спорів про виплату премій, винагороди за підсумками роботи за рік чи за вислугу років, надбавок і доплат необхідно виходити з нормативно-правових актів, якими визначено умови та розмір цих виплат. Працівники, на яких поширюються зазначені нормативно-правові акти, можуть бути позбавлені таких виплат (або розмір останніх може бути зменшено) лише у випадках і за умов, передбачених цими актами.

На підставі частини третьої статті 151 КЗпП України протягом строку дії дисциплінарного стягнення заходи заохочення до працівника не застосовуються.

За змістом пункту 2.1 Положення про преміювання робітників, інженерно-технічних працівників та керівного складу ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат», затвердженого головою правління ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» 08 лютого 2016 року, преміювання здійснюється на підставі наказу голови правління ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» (а.с. 35-37). На підставі пункту 2.15 Положення премія не нараховується працівникам до яких було застосовано дисциплінарне стягнення (догана), на період її дії згідно колективного договору. Стягнення може бути зняте достроково з ініціативи голови правління, що оформляється наказом по підприємству.

З огляду на наведене колегія суддів Верховного Суду вважає, що суди дійшли обґрунтованого висновку про відсутність підстав для скасування наказів голови правління ПАТ «Чернівецький олійно-жировий комбінат» від 01 березня 2017 року № 73, від 03 квітня 2017 року № 93, від 03 травня 2017 року № 115, від 31 травня 2017 року № 141 «Про позбавлення премії».

Таким чином, наведені в касаційній скарзі доводи не дають підстав для висновку, що оскаржувані судові рішення ухвалені без додержання норм матеріального і процесуального права у справі, що відповідно до положень статті 400 ЦПК України, знаходиться поза межами повноважень Верховного Суду. Наведені у касаційній скарзі доводи були предметом дослідження в судах попередніх інстанцій із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах чинного законодавства, і з якою погоджується суд касаційної інстанції.

Вищевикладене свідчить про те, що касаційна скарга є необґрунтованою, а тому не підлягає задоволенню.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

З огляду на вищевказане, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржувані рішення суду першої інстанції та ухвалу суду апеляційної інстанції - залишити без змін, оскільки доводи касаційної скарги правильних висновків судів першої та апеляційної інстанцій не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 21 червня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Чернівецької області від 22 серпня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: А. І. Грушицький
В. В. Сердюк
І. М. Фаловська