УХВАЛА

25 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 758/12881/17

провадження № 61-16538 ск 19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду В. М. Сімоненко розглянув касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Фрунзе 14-18» на рішення Подільського районного суду м. Києва від 21 лютого 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 липня 2019 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Фрунзе 14-18» про відшкодування вартості ремонту,

ВСТАНОВИВ :

У вересні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСББ «Фрунзе 14-18» про відшкодування вартості ремонту.

На обґрунтування позовних вимог посилалась на те, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . Управління та утримання вказаного будинку здійснювється відповідачем ОСББ «Фрунзе 14-18».

Позивач вказувала, що неодноразово зверталась до відповідача з проханням ремонту даху будинку над її квартирою, у зв`язку з постійним протіканням даху.

Внаслідок залиття та пошкодження стану квартири, ОСОБА_1 уклала договір із ТОВ «ВБК «Проммонолітбуд» № 1/08 від 25 серпня 2016 року та за свої особисті кошти провела ремонт покрівлі над її квартирою за допомогою ремонтно-будівельної установи.

Таким чином, просила суд стягнути з ОСББ «Фрунзе 14-18» на свою користь відшкодування вартості ремонту покрівлі даху житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , в розмірі 40 282 грн. 96 коп.

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 21 лютого 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено в повному обсязі.

Стягнуто з ОССБ«Фрунзе - 14-18 на користь ОСОБА_1 на відшкодування вартості ремонту покрівлі даху житлового будинку, розташованого за адресою : АДРЕСА_2 , суму в розмірі 39 884,12 грн., суму сплачених банківських послуг в розмірі 398,84 грн, а всього - 40 282, 96 грн.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що залиття квартири позивача відбулося внаслідок невідремонтованого даху будинку.

Судом було встановлено, що грошові кошти у розмірі 39 884,12 грн були перераховані ОСОБА_1 через банківську установу, якою була взята комісія за банківську послугу, у розмірі 398,84 грн., тому районний суд вважав за необхідне стягнути вказану суму, як збитки, понесені позивачем для відновлення свого порушеного права.

Постановою Київського апеляційного суду від 10 липня 2019 року апеляційну скаргу ОСББ «Фрунзе 14-18» на рішення Подільського районного суду м. Києва від 21 лютого 2019 року залишено без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Залишаючи без змін рішення суду першої інстанції, апеляційний суд погодився із висновками суду першої інстанції, що залиття квартири позивача сталось внаслідок невідремонтованого даху будинку, що підтверджено належними та допустимими доказами.

ОСББ «Фрунзе 14-18» вказані обставини не спростовало, а укладений між ОСОБА_1 та ТОВ «ВБК Проммонолітбуд» договір № 1/08 від 25 серпня 2016 року та квитанція №ПН1034 від 22 лютого 2017 року вказують на здійснення ремонтних робіт та понесення позивачем з цих підстав витрат.

Отже, апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції та дійшов висновку, що доводи апеляційної скарги не дають підстави для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

10 вересня 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Фрунзе 14-18» (далі - ОСББ «Фрунзе 14-18» на рішення Подільського районного суду м. Києва від 21 лютого 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 липня 2019 року, у якій скаржник просить скасувати ці судові рішення та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Верховний Суд, вивчивши подану касаційну скаргу та додані до неї документи, оскаржуване судове рішення, зробив висновок, що у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, яке не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частина перша статті 274 ЦПК України визначає, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються: малозначні справи і справи, що виникають з трудових відносин, а згідно частини другої цієї статті - може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до частини четвертої статті 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1 - 5 цієї частини.

Системний аналіз частини шостої статті 19, статті 274 ЦПК України дає підстави для висновку, що малозначними у цивільному процесі є, зокрема, малозначні справи, виходячи із ціни позову, ціна яких не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, справи незначної складності, визнані судом малозначними (за виключенням справ, які мають розглядатися тільки за правилами загального позовного провадження), з ціною позову, що не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, у яких не можливо встановити ціну позову (немайнові вимоги), за виключеннями відповідно до частини четвертої статті 274 ЦПК України та пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України визначено, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує критерії, визначені в частині третій статті 274 ЦПК України, а саме: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Предметом позову в цій справі є вимога майнового характеру про стягнення коштів у розмірі 40 282,96грн, ціна якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому в цій частині справа є малозначною в силу закону.

Таким чином ця справа є малозначною.

Крім того, відповідно до частини першої статі 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо: справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду; в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і судом касаційної інстанції визнано підстави про відвід обґрунтованими; судове рішення не підписано будь-яким із суддів або підписано не тими суддями, що зазначені в судовому рішенні; судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглянула справу; справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою; судове рішення ухвалено судом з порушенням правил інстанційної або територіальної юрисдикції; суд розглянув в порядку спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження;

У цій справі обставин, передбачених частиною четвертою статті 274, пунктом 2 частини третьої статті 389 та частиною першою статі 411 ЦПК України, за наявності яких судові рішення в малозначних справах підлягають касаційному оскарженню або обставин, за яких судове рішення підлягає обов`язковому скасуванню не встановлено.

З огляду на викладене та відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389, пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України у відкритті касаційного провадження в даній справі слід відмовити.

Керуючись пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ :

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Фрунзе 14-18» на рішення Подільського районного суду м. Києва від 21 лютого 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 10 липня 2019 року, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Сімоненко