РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2019 року

м. Рівне

Справа № 570/4030/18

Провадження № 22-ц/4815/1157/19

Рівненський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючого Ковальчук Н. М.

суддів: Хилевича С.В., Шимківа С.С.

секретар судового засідання Ковальчук Л.В.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

відповідач ОСОБА_3 ,

відповідач Шпанівська сільська рада Рівненського району Рівненської області,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Рівненського районного суду Рівненської області від 04 липня 2019 року у складі судді Красовського О.О., постановлену в м. Рівне о 10 год. 43 хв., повний текст якої складено 08 липня 2019 року,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Шпанівської сільської ради Рівненського району Рівненської області про визнання незаконним та скасування рішення органу місцевого самоврядування та визнання недійсним договору дарування земельної ділянки.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 04 липня 2019 року призначено у справі судово-почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Рівненському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України в Рівненській області. Провадження у справі зупинено.

Вважаючи ухвалу суду незаконною, постановленою з порушенням норм матеріального та процесуального права, ОСОБА_3 оскаржив її в апеляційному порядку. В поданій апеляційній скарзі зазначає, що дана експертиза призначена за клопотанням позивача і його представника лише для чергового затягування розгляду справи. В судовому засіданні досліджувалось, що технічна документація із землеустрою з приватизації земельної ділянки ОСОБА_2 проходила перевірку її оформлення державним органом з приводу законності її складення, яка з 2009 року по теперішній час ніким не оспорювалась. Зауважує, що в судовому засіданні 04.07.2019 року вони заперечували проти клопотання позивача щодо призначення експертизи, оскільки обставини, пов`язані з виготовлення технічної документації на земельну ділянку, не можуть бути предметом судової перевірки в даній справі. Вказує, що позивачу нічого не перешкоджало, починаючи з 2009 року до 2019 року, здійснити перевірку законності чи повноти виготовлення технічної документації ПП «Панфест» поза межами цього судового процесу, в тому числі, з приводу зазначених підписів у ній. Також зазначає, що в судовому засіданні 04.07.2019 року при вирішенні клопотання позивача було встановлено, що йому нічого не заважало, починаючи з 2009 року, здійснити перевірку своїх підписів у технічній документації із землеустрою, виготовленням якої він займався за дорученням матері ОСОБА_2 , котра це підтвердила особисто в судовому засіданні. Також позивачем не подано суду порівняльних зразків його підписів 2009 року, не вказано, де вони знаходяться, з яких причин він не може надати суду чи експерту, а тому таке клопотання не підлягало задоволенню. Із цих підстав просить скасувати оскаржувану ухвалу суду, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду по суті позовних вимог ОСОБА_1 .

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 вважає ухвалу суду законною та обґрунтованою, а апеляційну скаргу безпідставною, у зв`язку з чим просить оскаржувану ухвалу залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Дослідивши матеріали та обставини справи на предмет повноти їх встановлення, надання їм судом першої інстанції належної юридичної оцінки, вивчивши доводи апеляційної скарги стосовно дотримання норм матеріального і процесуального права судом першої інстанції, апеляційний суд прийшов до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено, що із клопотанням про призначення у справі почеркознавчої експертизи звернулася представник позивача адвокат Курганська О.В., мотивуючи його тим, що її довіритель не узгоджував межі суміжної земельної ділянки, а підписи у відповідних документах належать не йому.

Стороною позивача суду надано Довідку спеціаліста від 31.05.2019р. про проведення експертного почеркознавчого дослідження (а.с. 131-137), з висновку якого вбачається, що зображення підписів на аркушах № 15 та № 29 Технічної документації із землеустрою про передачу у власність та складання державного акту на земельну ділянку для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд гр.. ОСОБА_2 в с. Малий Олексин Шпанівської сільської ради Рівненського району, виконаної ПП «Панфест» 2009 р., ймовірно, виконані не ОСОБА_1 , а іншою особою. Сформулювати ж категоричний висновок можливо лише при дослідженні оригіналів підписів ОСОБА_1 та наявності достатньої кількості порівняльних зразків.

Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Апеляційний суд вважає, що питання узгодження ОСОБА_1 меж спірної земельної ділянки належить до предмету доказування, а також враховує, що у Технічній документації від імені ОСОБА_1 вчинені підписи, справжність яких він оспорює.

Згідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Апеляційний суд відхиляє покликання апеляційної скарги про те, що діями позивача затягується судовий розгляд справи, адже самостійно замовити проведення експертизи позивач не зміг через відсутність оригіналів документів, в яких наявні підписи від імені ОСОБА_1 ..

Судом не досліджувався висновок судової почеркознавчої експертизи по суті, клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи заявлене представником позивача після отримання судом оригіналів документів з підписами позивача, оскільки за їх відсутності проведення експертизи не вбачається можливим.

Згідно ч.1 ч.2 п.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

У відповідності до п.2 Постанови Пленуму ВСУ N 8 від 30.05.97 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», неприпустимо призначати експертизу у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Згідно ст. 143 ЦПК України, суд призначає експертизу для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань.

Оцінивши доводи апеляційної скарги, обставини справи у їх взаємозв`язку з нормами закону, апеляційний суд приходить до переконання про необхідність проведення судово- почеркознавчої експертизи, оскільки наявні в матеріалах справи документи на підтвердження заявлених позовних вимог не дають можливості встановити об`єктивну істину у справі.

За вказаних обставин, аналізуючи предмет позову та клопотання представника позивача, суд вважає, що в даному випадку призначення експертизи є доцільним.

Розумність тривалості провадження має бути оцінена у світлі обставин справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливість предмета спору для заявника (рішення у справі «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France).

Процесуальне законодавство передбачає, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Щодо обов`язку доказування і подання доказів, то кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Однак, будь-яких доказів, які б спростовували висновки суду першої інстанції, особою, яка подала апеляційну скаргу, не надано. Доводи апеляційної скарги апеляційним судом оцінюються критично, оскільки зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції стосовно установлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом, який їх обґрунтовано спростував.

За наведених обставин, апеляційного суду приходить до переконання про те, що оскаржувана ухвала постановлена місцевим судом з дотриманням норм процесуального права, які діяли на момент її винесення, судом першої інстанції в повній мірі з`ясовано обставини, що мають значення для справи, а тому апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 1. ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвалу Рівненського районного суду Рівненської області від 04 липня 2019 року залишити без зміни.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Повний текст постанови складено 09 жовтня 2019 року.

Головуючий суддя підпис Ковальчук Н. М.

Судді: підпис Хилевич С. В. підпис Шимків С. С.

Копія вірна: суддя

Рівненського апеляційного суду Ковальчук Н. М.