У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2019 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі судового засідання Гальчинській А.О.,

за участю: представника відповідача - адвоката Моценка О.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі районного суду в місті Києві заяву позивача ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду та матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та визнання майна об`єктом особистої приватної власності , -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом, в якому позивач ОСОБА_1 просить: 1) встановити факт проживання її та відповідача ОСОБА_2 однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з липня 2005 року по 29.09.2007 року; 2) провести поділ спільного майна подружжя позивача та відповідача та визнати за нею право власності на: 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 та 1/2 частину грошових коштів в розмірі 300 000,00 грн.; 3) в порядку поділу спільного майна подружжя виділити: 3) позивачу автомобіль « HONDA CR-V», 2016 року випуску, державний номер НОМЕР_1 , № кузова НОМЕР_2 , та відповідачу автомобіль «Toyota Land Cruiser», державний номер НОМЕР_3 ; 4) стягнути з відповідача на користь позивача грошову компенсацію в сумі 550 000,0 грн.; зустрічним позовом, в якому ОСОБА_2 в порядку поділу майна подружжя просить: 1) виділити ОСОБА_1 автомобіль « HONDA CR-V», 2016 року випуску, державний номер НОМЕР_1 , № кузова НОМЕР_2 , 2) виділити ОСОБА_2 автомобіль «Toyota Land Cruiser», державний номер НОМЕР_3 ; 3) стягнути з відповідача за зустрічним позовом на користь позивача за зустрічним позовом різницю від вартості автомобілів в сумі 128 579,5 грн.; 4) визнати за ОСОБА_2 право особистої приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно п.9 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.) застосуванню при розгляді даної справи підлягають норми чинного з 15.12.2017 р. ЦПК України (2017 р.). В зв`язку з чим розгляд справи проводиться в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою від 18.02.2019 р. за клопотанням позивача по справі була призначена судова автотоварознавча експертиза із зупиненням провадження у справі.

22.08.2019 р. через канцелярію суду від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про залишення первісного позову без розгляду.

Ухвалою від 27.08.2019 р. провадження у справі поновлено.

В підготовче засідання позивач та її представник не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені відповідно до вимог закону, про причини неявки суд не повідомлено.

Представник відповідача в підготовчому провадженні не заперечував проти залишення первісного позову без розгляду, посилаючись на те, що це є процесуальним правом позивача.

Суд, вислухавши учасників підготовчого засідання, вивчивши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, розгляд справи по суті не розпочинався, у справі проводиться підготовче провадження.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ст.12 ч.4 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Подання заяви про залишення позову без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення по суті справи. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, оскільки це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, що не містить обмежень у його реалізації. Крім того, звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом саме позивача, гарантованим ст. ст. 55, 124 Конституції України, та безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову.

Згідно ст.200 ч.2 п.1 ЦПК України за результатом підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.

Зогляду на те, що сторона позивача до початку розгляду справи по суті, скориставшись своїм диспозитивним правом, подала заяву про залишення позову без розгляду, чим реалізувала своє право, передбачене пунктом 5 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд вважає за необхідне залишити вищевказану позовну заяву без розгляду. А відтак, заява позивача про залишення позову без розгляду підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.200 ч.2 п.1, 257 ч.1 п.5, 258-260, 261, 353 ЦПК України, п.9, 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Заяву позивача ОСОБА_3 про залишення позову без розгляду - задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва з подачею апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяН. М. Ларіонова