П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 жовтня 2019року місто Київ

Єдиний унікальний номер справи 759/6492/18

Номер провадження 22-ц/824/10380/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Вербової І.М., суддів Соколової В. В., Немировської О. В.,

за участю секретаря судового засідання - Якушко Т. А.,

вивчивши апеляційну скаргу Грубник Дмитра Леонідовича в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 15 травня 2019 року, постановлену під головуванням судді Миколаєць І.Ю., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про усунення перешкод у користуванні житлом та виселення, за заявою Грубника Дмитра Леонідовича в інтересах ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення,

в с т а н о в и в :

У травні 2018 року адвокат Грубник Дмитро Леонідович в інтересах ОСОБА_2 звернувся до Святошинського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання відповідачів такими, що втратили право користування квартирою, власником якої є позивач, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , та виселення їх без надання іншого приміщення.

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 24 вересня 2018 року позовну заяву ОСОБА_2 задоволено, усунуто останньому перешкоди у здійснені ним права власності двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , шляхом визнання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 такими, що втратили право користування житловим приміщенням за вказаною адресою (а.с. 61-63).

Постановою Київського апеляційного суду від 06 лютого 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 24 вересня 2018 року залишено без задоволення, рішення Святошинського районного суду міста Києва від 24 вересня 2018 року залишено без змін (а.с. 127-130).

У березні 2019 року адвокат Грубник Д. Л. в інтересах ОСОБА_2 подав заяву про ухвалення додаткового рішення, у якій просив ухвалити додаткове рішення яким вирішити питання щодо частини позовних вимог про виселення відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 з квартири АДРЕСА_1 , та належить позивачу, а також вирішити питання про судові витрати.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 15 травня 2019 року у задоволенні заяви Грубника Дмитра Леонідовича в інтересах ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення - відмовлено (а.с. 152-153).

Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою суду, 19 червня 2019 року адвокат Грубник Д.Л. в інтересах ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 15 травня 2019 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції для ухвалення додаткового рішення щодо питань, не вирішених судом в рішенні від 24 вересня 2018 року.

Апеляційну скаргу мотивував, зокрема тим, що оскаржувана ухвала суду є незаконною та необґрунтованою, оскільки суперечить вимогам ст. 265 ЦПК України та містить лише висновок суду без належного обґрунтування його позиції.

Так, у резолютивній частині рішення суду від 24 вересня 2019 року не було зазначено про виселення відповідачів з вказаної квартири, що унеможливлює захист прав позивача, так як рішення про визнання особи такою, що втратила право користування житлом не підлягає примусовому виконанню.

Крім того, в оскаржуваній ухвалі не розглянуто вимогу про ухвалення додаткового рішення в частині розподілу судових витрат, а відхилення даної вимоги судом не обґрунтовується.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 липня 2019 року (а.с. 166) поновлено скаржнику процесуальний строк на апеляційне оскарження судового рішення, відкрито апеляційне провадження за поданою апеляційною скаргою, надано строк для подачі відзиву.

Відзиву подано не було.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 липня 2019 року (а.с. 169) закінчено проведення підготовчих дій, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Скаржник ОСОБА_2 та його представник - адвокат Грубник Д.Л. до суду апеляційної інстанції не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується зворотними повідомленнями.

Відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до суду апеляційної інстанції не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись шляхом направлення судових повісток-повідомлень рекомендованою кореспонденцією.

Крім того, останні викликались у судове засідання в порядку ч. 11 ст. 128 ЦПК України шляхом публікації оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

У зв`язку з вищенаведеним, керуючись ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів вважала за можливе розпочати та завершити розгляд справи за відсутності осіб, які не з`явились.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Відмовляючи у задоволенні заяви про ухвалення додаткового рішення, суд першої інстанції виходив з того, що вимога про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та вимога про виселення особи з приміщення є взаємовиключними, а тому суд вирішив спір між сторонами, задовольнивши першу з них.

Виходячи зі змісту частин 1-5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо 1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення.

У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено.

Так, з ухваленого рішення Святошинського районного суду міста Києва від 24 вересня 2018 року вбачається, що позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про усунення перешкод у користуванні житлом та виселення, задоволено в повному обсязі.

Разом з тим, у резолютивній частині судового рішення не вирішено питання про виселення відповідачів з квартири.

Крім того, судом першої інстанції не було вирішено питання про судові витрати, у зв'язку з чим наявні підстави, встановлені ст. 270 ЦПК України для ухвалення додаткового рішення.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що постановлена судом ухвала не відповідає вимогам процесуального закону, а отже наявні підстави для скасування ухвали Святошинського районного суду міста Києва від 15 травня 2019 року та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно п.6 ч.1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367-368, 369, 371, 374, 379, 381-384, 389 ЦПК України, Київський апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Грубника Дмитра Леонідовича в інтересах ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 15 травня 2019 року - скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Повне судове рішення складено 17 жовтня 2019 року

Суддя-доповідач: І.М. Вербова

Судді: В. В. Соколова

О. В. Немировська.