БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/890/19
Провадження № 2/497/641/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2019 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Кодінцевої С.В.,

за участю секретаря - Ковтун О.І.,

представника позивача - Жужунової Г.В. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград цивільну справу за позовною заявою Головного управління Держгеокадастру в Одеській області до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В:

12.06.2019 року Головне управління Держгеокадастру у Одеській області звернулось до суду з вище названим позовом, та просить постановити рішення яким стягнути на їх користь з відповідача ОСОБА_2 заподіяну шкоду внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки в розмірі 34 739.92 гривен та судові витрати.

Свої вимоги мотивує тим, що державним інспектором у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог чинного законодавства України про охорону земель у Болградському, Ізмаїльському, Кілійському, Ренійському районах та м. Ізмаїл Одеської області складено акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктами - земельних ділянок від 12.09.2018 року. В ході перевірки встановлено, що земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності за кадастровими номерами :01:002:0312, загальною площею 7,1787 га, та :01:001:0423, загальною прощею 18, 2041 га, що розташовані на території Баннівської сільської ради Болградського району Одеської області знаходяться в обробленому стані та використовуються ОСОБА_2 для вирощування сільськогосподарських культур. Даний факт підтверджується актом перевірки дотримання вимого земельного законодавства від 12.09.2018 року № 637-ДК/609/АП/09/01/-18.

Відповідно до інформації Державного реєстру речових прав, відомості щодо наявних прав власності на вказану земельну ділянку у ОСОБА_2 відсутні.

Зазначеними діями відповідач заподіяв шкоду державі в розмірі 34 739.92 гривен, розрахунок якої було здійснено відповідно до Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покрову (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, затвердженої постановою КМУ від 25.07.2007 року №963.

За результатами перевірки та виявлення порушення земельного законодавства державним інспектором відносно відповідача складено протокол про адміністративне правопорушення, винесено припис та постанову про накладення адміністративного стягнення. Позивачем на адресу відповідача направлявся лист з пропозицією добровільного відшкодування шкоди, про те відповідач в добровільному порядку відшкодовувати шкоду відмовляється.

В зв`язку з цим позивач просить стягнути з відповідача на користь держави 34 739.92 гривен на відшкодування шкоди заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки.

Представник позивача позовні вимоги підтримала, наполягала на їх задоволенні.

Відповідач ОСОБА_2 , будучи присутнім тільки в підготовчому засіданні - позовні вимоги не визнав, хоча не заперечував факту притягнення його до адміністративної відповідальності внаслідок допущення порушення земельного законодавства.

В судові засідання 16.09.2019 року, 03.10.2019 року не з`являвся, хоча був сповіщений належним чином, про що в справі є відповідні докази (а.с.63, 73).

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заяви сторін по справі, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав.

Судовим розглядом встановлено, що наказом начальника Головного управління Держгеокадастру у Одеській області від 30.07.2018 року № 637-ДК державному інспектору у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Болградському, Ізмаїльському, Кілійському, Ренійському районах та м. Ізмаїл Одеської області Полуляхову Є.О. доручено провести перевірку земельних ділянок, в тому числі, в межах території Баннівської сільської ради Болградського району Одеської області (а.с.19-20).

У відповідності до наданих повноважень державним інспектором 12.09.2018 року проведено перевірку дотримання вимог земельного законодавства, за результатами якої було встановлено, що земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності за кадастровими номерами :01:002:0312, загальною площею 7,1787 га, та :01:001:0423, загальною прощею 18, 2041 га, які розташовані на території Баннівської сільської ради Болградського району Одеської області знаходяться в обробленому стані та використовуються ОСОБА_2 для вирощування сільськогосподарських культур. Даний факт підтверджується актом перевірки дотримання вимого земельного законодавства від 12.09.2018 року № 637-ДК/609/АП/09/01/-18 (а.с.21-28).

12.09.2018 року державним інспектором складено протокол про адміністративне правопорушення, згідно якого 12.09.2019 року при перевірці дотримання вимог земельного законодавства встановлено, що ОСОБА_2 здійснив самовільне зайняття земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності за кадастровими номерами :01:002:0312, загальною площею 7,1787 га, та :01:001:0423, загальною прощею 18, 2041 га, які розташовані на території Баннівської сільської ради Болградського району Одеської області, чим вчинив правопорушення передбачене ст.53-1 КУпАП. Крім того, в протоколі зазначено, що зазначеним правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, що підтверджується розрахунком (а.с.31-35).

Крім того особа яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 розписався в протоколі та беззаперечно визнав свою вину (а.с.34).

21.09.2018 року державним інспектором за наслідками розгляду протоколу про адміністративне правопорушення винесено постанову про накладення адміністративного стягнення на відповідача за ст.53-1 КУпАП, самовільне зайняття земельної ділянки, чим заподіяно матеріальну шкоду в загальному розмірі 34 739,92 , яка розрахована відповідно до Методики, затвердженої Постановою КМУ від 25.07.2007 року №963, з накладенням на останнього штрафу в розмірі 510.00 гривен (а.с.37-43).

Згідно ст.1 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" про самовільне зайняття земельної ділянки - будь-які дії, які свідчать про фактичне використання земельної ділянки за відсутності відповідного рішення органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про її передачу у власність або надання у користування (оренду) або за відсутності вчиненого правочину щодо такої земельної ділянки, за винятком дій, які відповідно до закону є правомірними.

Також в п.4.3, п. 4.4. Методичних рекомендацій зазначено, що акт обстеження земельної ділянки є невід`ємною частиною розрахунку розміру заподіяної шкоди, оскільки на підставі даного документу визначається площа, на якій заподіяно шкоду й у разі відмови порушника добровільно відшкодувати заподіяну шкоду (збитки) направляє другий примірник акту разом з розрахунком заподіяної шкоди з позовною заявою в суд для їх примусового стягнення.

При обстеженні земельної ділянки уточняються:

- місцезнаходження ділянки (у межах населеного пункту чи за межами населеного пункту);

- категорія земель;

- форма власності земель (державна, комунальна чи приватна, у тому числі чи надана ділянка у постійне користування або оренду);

- загальна площа земельної ділянки та площа, на якій вчинено правопорушення;

- наявність правовстановлюючих документів на землю (договір оренди чи державний акт із зазначенням реквізитів документів та інформації про власників чи користувачів земельних ділянок);

- цільове призначення земельної ділянки (у разі використання не за цільовим призначенням зазначається для яких цілей фактично використовується земельна ділянка);

- стан ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельної ділянки (ступінь його пошкодження чи знищення, якість проведення рекультивації порушених земель, а у разі необхідності отримання дозволу - глибина зняття родючого шару ґрунту, місце та спосіб його зберігання та подальшого використання);

- наявність на самовільно зайнятій земельній ділянці самочинно збудованих або встановлених об`єктів та споруд.

Державним інспектором при складені акта обстеження земельної ділянки були вчинені всі необхідні дії, встановлено площу земельних ділянок розміром 7,1787 га, та 18, 2041 газгідно картографічного матеріалу, який доданий до акту обстеження, встановлено місце знаходження земельної ділянки - в межах території Баннівської сільської ради Болградського району Одеської області, форма власності - державна, категорія земель - землі сільськогосподарського призначення, стан земельної ділянки - засіяна сільськогосподарськими культурами, встановлено особу, яка здійснила самовільне зайняття земельної ділянки - ОСОБА_2 .

При цьому відповідач був ознайомлений з актом перевірки дотримання вимог земельного законодавства, актом обстеження земельної ділянки, приписом державного інспектора, про що свідчить особистий підпис відповідача у вказаних матеріалах.

Згідно п. 12, п. 16 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 16.04.2004 року "Про практику застосування судавми земельного законодавства при розгляді ивільних справ" у випадках самовільного зайняття земельних ділянок, псування, забруднення земель чи вчинення інших порушень земельного законодавства шкода відшкодовується відповідно до статей 211, 212 ЗК України, статей 22, 623, 1166, 1172, 1192 ЦК України особами, що її заподіяли.

Вирішуючи спори про відшкодування власникам землі й землекористувачам шкоди, заподіяної самовільним зайняттям або забрудненням земельних ділянок та іншими порушеннями земельного законодавства, суди мають виходити з того, що відповідно до ст.156 ЗК України, ст.1166 ЦК України така шкода відшкодовується у повному обсязі.

Згідно з п. 7 Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покрову (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу (далі - Методика), затвердженоїПостановою КМУ від 25.07.2007 року №963, розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі, територіальним громадам внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, проводиться інспекціями Мінприроди або Держземінспекцією та її територіальними органами.

Згідно з п.3.1. Методичних рекомендацій щодо застосування Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покрову без спеціального дозволу, затверджених наказом Державного агентства земельних ресурсів України, Державної інспекції з контролю за використанням і охороною земель від 12.09.2007 №110 (зі змінами від 27.06.2008 N 84), підставою для здійснення розрахунку розміру шкоди, заподіяної державі, територіальним громадам, юридичним чи фізичним особам внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок є матеріали справи про адміністративне провадження, які підтверджують факт вчинення правопорушення, а саме: акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства; протокол про адміністративне правопорушення; припис (з вимогою усунення порушення земельного законодавства); акт обстеження земельної ділянки.

За таких підстав, суд прийшов до висновку, що відповідачем вчинено адміністративне правопорушення, передбачене ст.53-1 КУпАП, яким нанесено шкоду державі в особі позивача в розмірі 34 739.92 гривен. Зазначене підтверджується матеріалами справи про адміністративне правопорушення, які відповідачем не оскаржувались. Розмір шкоди визначено згідно вимог Методики, затвердженої Постановою КМУ від 25.07.2007 року №963.

У відповідності до положень ст.ст.13, 81, 83 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Згідно ст.82 ч.1 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази.

Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення(стаття 229 ЦПК України).

Суд розглядає справу дотримуючись принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, оцінюючи докази у справі у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням згідно ст.229 ЦПК України, захищаючи порушені, невизнані або оспорюванні права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб згідно ст. 2 ЦПК України.

При розгляді даної справи предмет доказування доведений позивачем відповідними доказами, при чому, їх аналіз дозволяє зробити висновок про те, що вони є належними, допустимими та достовірними як кожний окремо, так і у взаємному зв`язку у їх сукупності.

З огляду на викладене, у відповідності до наведених вище норм діючого законодавства Головне управління Держгеокадастру у Одеській області має право на відшкодування шкоди в повному обсязі, тому позовні вимоги про стягнення з ОСОБА_2 завданої самовільним зайняттям земельної ділянки шкоди в розмірі 34 739.92 гривен є законною та обґрунтованою, а позов таким, що підлягає задоволенню.

У відповідності до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог та оскільки позовні вимоги задоволено повністю судовий збір у розмірі 1762.00 гривен підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст.2, 4, 10, 12, 13, 76-83, 89, 95,133, 141, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354, 355 ЦПК України суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги Головного управління Держгеокадастру в Одеській області до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки- задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданого Болградським РВ УМВС України в Одеській області, РНОКПП НОМЕР_2 , на користь Баннівської сільської ради Болградського району Одеської області: розрахунковий рахунок №5158 в УК у Болградському району, с.Баннівка/24062200, код ЄДРПОУ отримувача 37801706, МФО 899998 - шкоду заподіяну внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок у розмірі 34 739.92 гривен (тридцять чотири тисячі сімсот тридцять дев`ять гривень дев`яносто дві копійки).

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданого Болградським РВ УМВС України в Одеській області, РНОКПП НОМЕР_2 на користь Головного управління Держгеокадастру в Одеській області на розрахунковий рахунок № 0355 ДКС України, м. Київ МФО 820172, , юридична та поштова адреса: 65107, м. Одеса, вул. Канатна, буд. 83. судовий збір у розмірі 1921.00 гривен (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення буде виготовлено 07.10.2019 року.

Суддя: _____________ С.В.Кодінцева