У Х В А Л А

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ (ЗАЯВИ) БЕЗ РУХУ

16.10.2019 м.Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бедьо В.І. розглянувши матеріали позовної заяви Перечинської районної кредитної спілки «Туря» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу,-

ВСТАНОВИВ:

Перечинська районна кредитна спілка «Туря» звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з вказаною вище позовною заявою.

Дослідивши матеріали позовної заяви вважаю, що така підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч вказаній нормі закону позивачем не додано підтвердження щодо сплати судового збору.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем при подачі позовної заяви подано клопотання про відстрочення судового збору до ухвалення судового рішення, враховуючи незадовільний майновий стан Спілки.

Положеннями ч. 1 ст. 136 ЦПК України регламентовано, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Позивач зазначає, що при виконанні Ужгородським МВ ДВС зведеного виконавчого провадження №57482837 (по виконанню 14 виконавчих проваджень) про стягнення з КС «Тур`я» боргу 723237,61 грн. боргу 06.05.2011 року винесено постанову про арешт банківських розрахункових рахунків юридичної особи Перечинської районної кредитної спілки «Тур`я» та філій. 09.02.2012 року винесено постанову про арешт і блокування коштів спілки, які перебувають у касі. Кошти (отримані від погашення кредитних зобовязань позичальників на користь спілки), що надходять на заблоковані банківські розрахункові рахунки Спілки, стягуються Ужгородським МВ ДВС та розподіляються між стягувачами вкладниками у відповідності до ст.ст.4, 44, 45 Закону України «Про виконавче провадження». Відповідно, за цих обєктивних обставин арешту коштів, спілка не має доступу до власних коштів і не може сплатити судовий збір до моменту подання позовної заяви, що позбавляє спілку доступу до правосуддя і належного виконання своїх кредиторських заборгованостей перед вкладниками.

Дослідивши матеріали справи та надавши оцінку доводам позивача, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ст.8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Враховуючи положення ст.8 ЗУ «Про судовий збір», який є спеціальним законом, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що таке не підлягає задоволенню, оскільки заявлені КС «Тур`я» обставини в даному клопотанні не належать до жодних умов, які згідно даного закону є вичерпними, та за наявності яких суд може, користуючись своїм правом, відстрочити сплату судового збору.

На підставі викладеного приходжу до переконання, що в задоволенні даного клопотання слід відмовити.

Згідно Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 року, судовий збір справляється у розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що заявником ставляться вимоги майнового характеру, зокрема: про стягнення заборгованості у розмірі 88 663, 58 грн., відповідно судовий збір підлягає до сплати у відсотковому співвідношенні до ціни позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 185 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 136, 175, 177, 185, 260, 353 354 ЦПК України, ст.8 ЗУ «Про судовий збір», суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання Перечинської районної кредитної спілки «Туря» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу відмовити.

Позовну заяву Перечинської районної кредитної спілки «Туря» залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви до 30.10.2019 року, розяснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений строк недоліків позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області В.І. Бедьо