Провадження № 2/638/2326/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.10.2019 Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючої судді Штих Т.В.,

за участю секретаря Вакула І.В.,

правонаступника позивача ОСОБА_1

представника правонаступника позивача адвоката Костяного А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Харківської міської ради, третя особа: Четверта Харківська Державна нотаріальна контора державний нотаріус Козєєва Світлана Миколаївна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

25 жовтня 2018 року позивач ОСОБА_2 звернувся до Дзержинського районного суду Харківської області з позовною заявою до відповідача Харківської міської ради, третя особа: Четверта Харківська Державна нотаріальна контора державний нотаріус Козєєва Світлана Миколаївна і просив суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом трьох місяців з дня набрання законної сили рішенням суду.

В обґрунтування позову позивач ОСОБА_2 вказував на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 в м. Горлівка Донецької області. Після її смерті залишилась спадщина у вигляді недоотриманої пенсії, яка станом на 07.09.2018 року становила 37292,74 грн.

Померлою заповіт складений не був. За відсутності заповіту має місце спадкування за законом. Він є спадкоємцем першої черги у відповідності до ст.1261 ЦК України.

Позивач звертався до державного нотаріуса Четвертої Харківської Державної нотаріальної контори Козєєвої С.М. з питанням оформлення спадщини, однак позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з тим, що він пропустив строк на прийняття спадщини.

Позивач пропустив строк на прийняття спадщини у зв`язку з тим, що м. Горлівка Донецької області згідно Розпорядження КМУ №1085-р від 07.11.2014 року відноситься до переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження та спочатку факт смерті ОСОБА_3 йому потрібно було встановлювати через суд.

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 08.02.2018 року (справа №644/340/18) був встановлений факт смерті ОСОБА_3

24.05.2018 року позивачу було видано свідоцтво про смерть ОСОБА_3 серія НОМЕР_1 .

Спір щодо поділу спадщини відсутній.

ІНФОРМАЦІЯ_2 позивач ОСОБА_2 помер.

Відповідно до ухвали суду від 25.07.2019 року правонаступником позивача визначена його дружина ОСОБА_1 .

В судове засідання з`явилася ОСОБА_1 та її представник адвокат Костяний А.О., позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили позовну заяву задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та дату судового розгляду повідомлявся належним чином, причину неявки не повідомив.

До суду не надійшов відзив на позовні вимоги.

Від третьої особи надійшов лист про розгляд справи за їх відсутності.

Суд, вислухавши вступне слово правонаступника позивача та його представника, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази кожний окремо та у їх сукупності, дійшов наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Бахмутським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис №42.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина у вигляді недоотриманої пенсії, яка станом на 07.09.2018 року становила 37292,74 грн.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі до життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Судом встановлено, що спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 , є її син ОСОБА_2 .

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивачем ОСОБА_2 було пропущено встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_3 .

При зверненні позивача до державного нотаріуса Четвертої Харківської Державної нотаріальної контори Козєєвої С.М. з приводу прийняття спадщини, нотаріус повідомила про те, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущений.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до постанови Верховного суду у складі суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 жовтня 2018 року по справі № 681/203/17-ц (провадження № 61-26164св18) незначний проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог.

Також, судом встановлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив у жовтні 2017 року, свідоцтво про смерть матері позивач отримав в травні 2018 року, до нотаріальної контори позивач звернувся у вересні 2018 року, а з відповідною позовною заявою до суду у жовтні 2019 року, тобто пропущений ними строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.

Суд вважає, що позовна заява ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий , неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав,свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Враховуючи, що після смерті ОСОБА_3 позивач є спадкоємцем за законом, інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку із об`єктивною неможливістю отримання свідоцтва про смерть ОСОБА_3 , а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним.

Викладені обставини суд вважає поважними і такими, що свідчать про наявність об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для вчинення спадкоємцем дій щодо прийняття спадщини, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача і визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини в три місяці з дня набрання рішення суду законної сили, який вважає достатнім.

Відповідно до довідки державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Козєєвої С.М. від 25.06.2019 року №1572/02-14 за матеріалами спадкової справи №141/2019 (номер спадкової справи у Спадковому реєстрі 63841874), заведеної в Четвертій Харківській міській державній нотаріальній конторі після смерті ОСОБА_2 , станом на 25.06.2019 року наявні дані про те, що до складу спадкоємців входить його дружина ОСОБА_1 .

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 1216, 1220, 1223, 1261-1265, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 11, 209, 247, 258, 261 ЦПК України, -

вирішив:

Позов ОСОБА_2 до Харківської міської ради, третя особа: Четверта Харківська Державна нотаріальна контора державний нотаріус Козєєва Світлана Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити правонаступнику позивача ОСОБА_2 ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці для подання заяви до нотаріальної контори (нотаріуса) про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Відповідно ч.3 ст.354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст рішення складено 17 жовтня 2019 року.

Сторони та інші учасники справи:

позивач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , рнокпп НОМЕР_2 ;

правонаступник позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , рнокпп НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ;

відповідач Харківська міська рада, , м.Харків, пл.Конституції буд.7;

третя особа державний нотаріус Четвертої Харківської Державної нотаріальної контори Козєєва Світлана Миколаївна: м.Харків, вул. Бібліка, буд.57.

Головуюча суддя: Т.В. Штих.