У Х В А Л А

Іменем України

"11" жовтня 2019 р. м. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Шалота К.В., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до судді Богунського районного суду міста Житомира Лєдньова Дмитра Миколайовича про відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

І. СУТЬ СПРАВИ

1.1. 26.09.2019 ОСОБА_1 звернулась до Богунського районного суду міста Житомира з позовом до судді Богунського районного суду міста Житомира Лєдньова Д.М. про відшкодування моральної шкоди у розмірі 150 тис. грн, у зв`язку з порушенням конституційних прав на справедливий суд у цивільній справі №295/586/19.

1.2. Позов обґрунтовувався тим, що ухвалою судді Богунського районного суду міста Житомира Лєдньова Д.М. від 12.09.2019, на думку позивача незаконно закрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Верховного Суду про відшкодування моральної шкоди, у зв`язку із допущенням ряду порушень процесуального закону, що на думку позивача порушує її право на справедливий суд у справі №295/586/19.

ІІ. ПРОЦЕДУРА

2.1. Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 03.10.2019 визначено підсудність справи за позовом ОСОБА_1 до судді Богунського районного суду міста Житомира Лєдньова Д.М. про відшкодування моральної шкоди - Корольовському районному суду міста Житомира.

2.2. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.10.2019, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до судді Богунського районного суду міста Житомира Лєдньова Д.М. про відшкодування моральної шкоди, передано судді Шалоті К.В., для вирішення питання про її прийняття.

ІІІ. НАЦІОНАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТО

(а) КОНСТИТУЦІЯ УКРАЇНИ (в редакції Закону № 2680-VIII від 07.02.2019)

Стаття 126. Незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України. Вплив на суддю у будь-який спосіб забороняється. […]

Суддю не може бути притягнуто до відповідальності за ухвалене ним судове рішення, за винятком вчинення злочину або дисциплінарного проступку.

Стаття 129. Суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

(b) ЦИВІЛЬНЕ ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО УКРАЇНИ

Стаття 19. Справи, що відносяться до юрисдикції загальних судів

1. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. […]

Стаття 186. Відмова у відкритті провадження у справі

1. Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо:

1) заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства […].

(c) РОЗ`ЯСНЕННЯ ПЛЕНУМУ ВЕРХОВНОГО СУДУ УКРАЇНИ

У пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року № 8 "Про незалежність судової влади" судам роз"яснено, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається, і суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом.

IV. ПРАКТИКА ЄВРОПЕЙСЬКОГО СУДУ З ПРАВ ЛЮДИНИ

4.1. Європейський суд з прав людини зауважив, що питання імунітету суддів вже зустрічалося при розгляді однієї із справ, і в ній Суд дійшов висновку, що такий імунітет мав законну мету, оскільки був засобом забезпечення належного здійснення правосуддя. Суд також постановив, що, з огляду на обставини тієї справи, таке обмеження було пропорційним (Плахтєєв та Плахтєєва проти України, № 20347/03 АДРЕСА_1 § 36, від 12 березня 2009 року).

V. ПРАВОВІ ПОЗИЦІЇ ВЕРХОВНОГО СУДУ

5.1. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 січня 2018 року у справі № 454/1008/16-ц, зазначено, що на законодавчому рівні встановлено імунітет суду і він не може бути відповідачем у цивільній справі. Наявність імунітету, по своїй суті, є засобом, який гарантує належне функціонування системи правосуддя і дозволяє судам виконувати свою судову функцію спокійно та незалежно.

5.2. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 липня 2018 року у справі № 490/7300/14-ц встановлено, що суддя виступає як посадова особа, уповноважена на виконання функцій держави, а не як приватна особа, до якої можна звернутися з позовом.

VI. ВИСНОВКИ СУДУ

6.1. Зі змісту положень Конституції України слідує, що судові рішення і, відповідно, дії або бездіяльність судів (суддів) з питань здійснення правосуддя (пов`язаних з підготовкою й розглядом справ у судових інстанціях) можуть оскаржуватись у визначеному порядку до суду вищої інстанції, а не в інший суд першої інстанції.

6.2. З наведеного вбачається, що суд (суддя) як орган (особа), що здійснює правосуддя, не може бути відповідачем у цивільній справі. Заяви, скарги, спрямовані на дії судді при здійсненні правосуддя, не підлягають розгляду в суді першої інстанції, оскільки відповідно до закону є інший механізм усунення помилок і недоліків, допущених при здійсненні правосуддя.

6.3. Судом встановлено, що єдиною підставою для звернення ОСОБА_1 до суду з позовом до судді Богунського районного суду міста Житомира Лєдньова Д.М. про відшкодування моральної шкоди є його незгода з прийнятим суддею процесуальним рішенням від 12.09.2019, яким було закрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Верховного Суду про стягнення моральної шкоди.

6.4. При цьому, законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суду (судді), вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися поза межами передбаченого законом процесуального контролю, а намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання окремого позову до суду є посяганням на процесуальну незалежність суду.

6.5. За вказаних обставин, суддя дійшов висновку, що у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до судді Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_2 Д.М. про відшкодування моральної шкоди слід відмовити.

Керуючись статтями 19, 186, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суддя Корольовського районного суду м. Житомира

П О С Т А Н О В И В:

1. Прийняти до провадження судді Шалоти К.В. цивільну справу №295/14771/19.

2. Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі №295/14771/19 за позовом ОСОБА_1 до судді Богунського районного суду міста Житомира Лєдньова Дмитра Миколайовича про відшкодування моральної шкоди.

3. Копію ухвали про відмову у відкритті провадження у справі, разом з позовними матеріалами надіслати позивачу. Копію позовної заяви залишити в матеріалах справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд міста Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Суддя К. В. Шалота