ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 жовтня 2019 року м. Київ

справа № 369/9465/17

провадження № 22-ц/824/11377/19

Київський Апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого - Іванової І.В.

суддів - Матвієнко Ю.О., Мельника Я.С.

при секретарі - Ярмак О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24 червня 2019 року про залишення позову без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Лісниківської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, Головного управління Держгеокадастру у Київській області про визнання незаконним та скасування рішення сільської ради, визнання недійсними державних актів на право власності на землю та скасування їх державної реєстрації,

встановив:

У вересні 2017 року ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовом до Лісниківської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, Головного управління Держгеокадастру у Київській області про визнання незаконним та скасування рішення сільської ради, визнання недійсними державних актів на право власності на землю та скасування їх державної реєстрації.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24 червня 2019 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі позивач просить скасувати ухвалу суду першої інстанції через порушення норм процесуального права та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що зворотнє повідомлення про судове засідання на 24 червня 2019 року було вручено її представнику лише 29 червня 2019 року. Сама позивач, яка лише через п`ять днів після призначеної дати дізналась про час судового засідання не могла з`явитись до суду та повідомити причини неявки у зв`язку з перенесеною хірургічною операцією.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Залишаючи позов ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, яка належним чином повідомлена про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явилась до суду, із заявою про розгляд справи за її відсутності не зверталась, та її нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Проте з таким висновком суду першої інстанції колегія суддів погодитись не може, оскільки до нього суд прийшов з порушенням норм процесуального права.

Статтею 257 ЦПК України визначено випадки, за наявності яких, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.

Так, пунктом 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічні приписи містить ч.5 ст.223 ЦПК України.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Установлено, що підставою для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду стали її неявки в судові засідання призначені на 10 червня 2019 року та на червня 2019 року.

Як вбачається з матеріалів справи, про судове засідання призначене на 10 червня 2019 позивач була повідомлена через свого представника ОСОБА_2 , що підтверджується її особистим підписом в розписці (а. с. 125).

Разом з тим, судова повістка на наступне судове засідання 24 червня 2019 року, була вручена позивачу лише 29 червня 2019 року, тобто через п`ять днів після судового засідання. (а.с. 135).

Суд вказаних обставин не врахував і постановив помилкову ухвалу про залишення позову без розгляду.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З викладених вище підстав колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції підлягає до скасування, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 381 ЦПК України, Київський Апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

постановив :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24 червня 2019 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції .

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді :