Постанова

Іменем України

02 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 761/21086/18

провадження № 61-14100св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д.,

суддів: Воробйової І. А., Кривцової Г. В., Лідовця Р. А. (суддя-доповідач), Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Національна дитяча спеціалізована лікарня «Охматдит» Міністерства охорони здоров`я України,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 25 січня 2019 року у складі судді Мальцева Д. О. та постанову Київського апеляційного суду від 18 червня 2019 року у складі колегії суддів: Саліхова В. В., Вербової І. М., Шахової О. В.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом доНаціональної дитячої спеціалізованої лікарні «Охматдит» Міністерства охорони здоров`я України (далі - НДСЛ «Охматдит» МОЗ України) про скасування наказу головного лікаря НДСЛ «Охматдит» від 03 травня 2018 року № 85 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» у частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 працював завідуючим відділення трансплантації кісткового мозку та інтенсивної мегадозової хіміотерапії Центру дитячої онкогематології і трансплантації кісткового мозку (далі -ТКМ та ІМДХТ Центру ДОГ і ТКМ) НДСЛ «Охматдит». Наказом від 03 травня 2018 року № 85 йому оголошено догану, та прийнято рішення позбавити повністю премії на період дії догани відповідно до умов преміювання лікарні та не застосувати заходи заохочення протягом року з часу оголошення догани.

Вважав оскаржуваний наказ незаконним, оскільки підставою для притягнення його до відповідальності став висновок комісії зі службового розслідування, зі змістом якого він не був ознайомлений. Крім того, у нього не відбирали письмові пояснення перед застосуванням дисциплінарного стягнення.

Вказував, що чинним законодавством не передбачено такого виду дисциплінарного стягнення як позбавлення премії та заходів заохочення.

Ураховуючи викладене, ОСОБА_1 просив суд скасувати наказ від 03 травня 2018 року № 85 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» у частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 25 січня 2019 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до НДСЛ «Охматдит» МОЗ України про скасування наказу № 85 від 03 травня 2018 року у частині притягнення до дисциплінарної відповідальності відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що відповідачем додержані передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, строк застосування дисциплінарного стягнення не закінчився, за вказаний проступок до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення не застосовувалось раніше, при призначенні дисциплінарного стягнення у вигляді догани враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку, заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, та попередня робота позивача.

Районний суд зазначив, що доводи ОСОБА_1 про те, що він не був ознайомлений з висновком комісії із службового розслідування та у нього не відбирали з цього приводу пояснення, не підтвердилися у судовому засіданні наданими до матеріалів справи доказами та не можуть слугувати підставою для його скасування.

Суд вважав, що зазначена в оскаржуваному наказі вказівка щодо позбавлення премії ОСОБА_1 на період дії догани та вказівка не застосовувати до нього протягом року з часу оголошення догани заходів заохочення, не є видом дисциплінарного стягнення, а є розпорядженням для структурного підрозділу лікарні (зокрема бухгалтерії) не здійснювати нарахування заохочувальних виплат (премії) на час дії догани, що узгоджується із положеннями частини третьої статті 151 КЗпП України, а також з Положенням про преміювання працівників лікарні (пункт 1 Розділу VI Положення).

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Київського апеляційного суду від 18 червня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 25 січня 2019 року залишено без змін.

Рішення суду апеляційної інстанції мотивоване тим, що приводом для застосування до ОСОБА_1 догани стало невиконання наказів головного лікаря НДСЛ «Охматдит» МОЗ України від 03 жовтня 2017 року № 121 і від 08 вересня 2017 року № 112 та невиконання пунктів 2.2, 2.6 посадової інструкції.

Апеляційний суд вважав, що відповідальність ОСОБА_1 доведена під час розгляду справи, доводи його апеляційної скарги є необґрунтовані, рішення суду першої інстанції ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права та не підлягає скасуванню.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що оскаржувані рішення ухвалені з порушенням норм матеріального права та без дотримання норм процесуального права, отже підлягають скасуванню.

Заявник зазначає, що суди попередніх інстанцій залишили поза увагою недоведеність його вини у вчиненні дисциплінарного проступку, тривалість його професійної діяльності у сфері дитячої гематології, відсутність дисциплінарних стягнень, наявність відзнак, грамот, ордену, почесного звання.

Вважає, що суди взяли до уваги виключно ті обставини, які були вказані у висновку про результати службового розслідування, проігнорували його пояснення та не надали їм належної оцінки.

Стверджує, що висновок службового розслідування не містить посилання на конкретне джерело отримання інформації про подію правопорушення, способи перевірки такої інформації, докази та характер порушення вимог наказу головного лікаря НДСЛ «Охматдит» від 08 вересня 2018 року № 112 (про відсутність інформації на стенді про наявність ліків або розміщення застарілої інформації), крім того, не вказаний строк, у який проводилась перевірка та чи ознайомлено з її результатами ОСОБА_1 . Зазначає, що у висновку також не відображена інформація про обставини, за яких вчинено проступок та яка попередня робота врахована комісією при обранні виду стягнення.

Вказує, що за змістом наказ від 03 травня 2018 року № 85 про притягнення до дисциплінарної відповідальності не містить вказівки на конкретні положення посадової інструкції, які порушені ним.

Посилається на те, що ним не порушувалися накази головного лікаря НДСЛ «Охмадит» МОЗ України та посадові інструкції, відтак притягнення його до дисциплінарної відповідальності є незаконним.

Крім того, вказує, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б свідчили, що дійсно була заподіяна будь-яка шкода.

Зазначає, що відповідальність за виконання наказу від 08 вересня 2017 року № 112 покладено не на завідуючих відділеннями, а на завідувача Центром ДОГ і ТКМ ОСОБА_2 та старшу медсестру Центру ДОГ і ТКМ ОСОБА_3 , відтак судами помилково встановлено, що відповідальність за «оприлюднення та щотижневе оновлення інформації щодо наявності безкоштовних лікарських засобів, витратних матеріалів, тощо на стендах Центру ДОГ і ТКМ» повинен нести він.

Звертає увагу на те, що в період: з 03 липня 2017 року по 02 серпня 2017 року, з 02 січня 2018 року по 12 січня 2018 року, з 23 квітня 2018 року по 27 квітня 2018 року перебував у відпустці, а обов`язки завідувача відділенням виконували ОСОБА_4 та ОСОБА_5

Доводи особи, яка подала заперечення на касаційну скаргу

У вересні 2019 року НДСЛ «Охматдит» МОЗ України подало заперечення на касаційну скаргу, у якому зазначило, що проти доводів касаційної скарги заперечує, вважає їх безпідставними та необґрунтованими, у зв`язку із чим просить залишити касаційну скаргу без задоволення.

Зазначає, що судами попередніх інстанцій встановлено, що оскаржуваний наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності прийнятий на підставі висновку службового розслідування, який проведений відповідно до вимог чинного законодавства та яким встановлено факт порушення ОСОБА_6. наказів головного лікаря НДСЛ «Охматдит» МОЗ України, а отже, наявність дисциплінарного проступку.

Вважає, що посилання ОСОБА_1 на відсутність в оскаржуваному наказі статті КЗпПУ необґрунтованим, оскільки чинне законодавство не встановлює таких вимог щодо змісту наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Крім того, в оскаржуваному наказі чітко визначено порушення ОСОБА_1 , за яке його притягують до дисциплінарної відповідальності.

Щодо доводів заявника про перебування у відпустці зазначає, що перебування у відпустці в деякі періоди протягом 2017-2018 років не звільняє його від відповідальності за невиконання обов`язків, які повинні були виконуватися ОСОБА_1 до та після часу перебування його у відпустці.

Вказує, що посилання заявника на порушення судами статті 138 КЗпП України є безпідставним, оскільки вказана стаття застосовується у випадку притягнення працівника до матеріальної відповідальності, тоді як оскаржуваним наказом заявника притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

ОСОБА_1 працював на посаді завідуючого відділенням ТКМ та ІМХ Центру ДОГ і ТКМ НДСЛ «Охматдит» МОЗ України.

Відповідно до Посадової інструкції Завідувача відділення ТКМ та ІМДХТ Центру ДОГ і ТКМ НДСЛ «Охматдит» МОЗ України, код (КП 1229.5), затвердженої головним лікарем НДСЛ «Охматдит» МОЗ України від 22 січня 2018 року (далі по тексту - Посадова інструкція), завідувач відділення, зокрема: організовує лікувально-профілактичну та адміністративно-господарську діяльність відділення, співпрацює з іншими підрозділами НДСЛ «Охматдит» МОЗ України (пункт 2.2.); забезпечує своєчасне отримання та зберігання лікарських засобів, медичного оснащення, засобів догляду за хворими (пункт 2.6.); забезпечує високий рівень виконавчої дисципліни та оптимальний режим роботи відділення (пункт 2.14.); несе відповідальність за виконання розпоряджень головного лікаря та завідувача Центру ДОГ і ТКМ, вимог терапевтичних протоколів та відповідних офіційних документів.

Відповідно до наказу головного лікаря НДСЛ «Охматдит» МОЗ України від 08 вересня 2017 року №112 «Про розміщення інформаційних стендів по стаціонарних структурних підрозділах НДСЛ «Охматдит» МОЗ України» наказано у місячний термін оформити інформаційні стенди у відповідних приміщеннях/корпусах лікарні.

Відповідальними особами за оприлюднення та щотижневе оновлення інформації щодо наявності лікарських засобів, витратних матеріалів, медичних виробів та харчових продуктів для спеціального дієтичного споживання, отриманих за кошти державного бюджету, благодійної діяльності і гуманітарної допомоги призначено завідувачів та старших медичних сестер Центрів/відділень.

Наказом від 08 вересня 2017 року № 112 передбачено продовжити розміщення на офіційному сайті Лікарні інформації про залишки лікарських засобів та виробів медичного призначення на складі НДСЛ «Охматдит» (оновлюється щомісячно).

Наказом головного лікаря НДСЛ «Охматдит» від 03 жовтня 2017 року № 121 затверджено порядок визначення обсягів потреби в закупівлі лікарських засобів та виробів медичного призначення в НДСЛ «Охматдит» МОЗ України.

Згідно з Порядком, потреба в закупівлі лікарських засобів складається завідувачем структурного підрозділу, виходячи з фактичного обсягу їх споживання за минулий період (місяці/роки), дефіциту лікарських засобів в цьому періоді (якщо такий був), номенклатури лікарських засобів з вказівкою непатентованої міжнародної назви препарату, торгової назви, форми лікарського засобу, дозування, кількості, протоколу лікування, з урахуванням залишків лікарських засобів у структурному підрозділі, введення в дію нових методик лікування та профільних ліжок тощо згідно діючого законодавства.

Розрахункова потреба (номенклатура) в лікарських засобах на 2018 рік відділення ТКМ і ІМДХТ відповідно до Національного переліку основних лікарських засобів підписана заступником головного лікаря ОСОБА_7 , в. о. завідувача відділення ОСОБА_8 , старшою медсестрою відділення ОСОБА_9 , та погоджена головним лікарем НДСЛ «Охматдит» МОЗ України ОСОБА_10 .

ОСОБА_1 перебував у відпустці в період: з 03 липня 2017 року по 02 серпня 2017 року, обов`язки завідуючого відділенням виконувала ОСОБА_4 (наказ головного лікаря від 21 червня 2017 року № 185-к), з 02 січня 2018 року по 12 січня 2018 року, обов`язки завідуючого відділенням виконувала ОСОБА_4 (наказ головного лікаря від 29 грудня 2017 року № 405-к/), з 23 квітня 2018 року по 27 квітня 2018 року, обов`язки завідуючого відділенням виконувала ОСОБА_5 (наказ головного лікаря від 18 квітня 2018 № 114-к).

Згідно з витягом з протоколу щотижневої наради головного лікаря з адміністрацією лікарні в. о. заступника головного лікаря з медичної частини ОСОБА_11 до кінця робочого дня 19 квітня 2018 року доручено отримати пояснення від завідуючого Центру ДОГ і ТКМ ОСОБА_2 та завідувача відділенням ТКМ і ІМХТ ОСОБА_1 щодо того чому не були замовлені лікарські засоби з національного переліку на закупівлю та чому препарати, що є на аптечному складі лікарні, подані батьками «на закупівлю».

Позивач з Витягом протоколу ознайомлений. З приводу вказаного доручення надав відповідне роз`яснення.

Наказом головного лікарня НДСЛ «Охматдит» МОЗ України від 26 квітня 2018 року № 82 «Про проведення службового розслідування», створено комісію з проведення службового розслідування щодо виявлення можливого факту дисциплінарного порушення, в тому числі ОСОБА_1 під час виконання своїх посадових обов`язків.

Висновком про результати службового розслідування встановлено, що 16 квітня 2018 року заступником головного лікаря з медичної частини ОСОБА_12 на підставі отриманої інформації було проведено бесіду з батьками дітей, що лікуються у відділенні ТКМ та ІМДХТ Центру ДОГ і ТКМ та встановлено, що батьки не знають про наявність лікарських засобів, що прописані їхнім дітям на аптечному складі лікарні та закуповують їх за власні кошти, а завідуючим Центру ДОГ і ТКМ ОСОБА_2 не проконтрольовано дії підлеглого ОСОБА_1 щодо оприлюднення та щотижневого оновлення інформації про наявність безкоштовних лікарських засобів, витратних матеріалів, тощо на стендах Центру ДОГ і ТКМ.

На підставі вказаного висновку 03 травня 2018 року головним лікарем НДСЛ «Охматдит» МОЗ України ОСОБА_14 прийнято Наказ № 85 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», ОСОБА_1 оголошено догану, позбавлено премії на період дії догани, відповідно до умов преміювання лікарні, а також міститься вказівка не застосовувати до ОСОБА_1 згідно зі статтею 151 КЗпП України, протягом року з часу оголошення догани, заходів заохочення.

З наказом ОСОБА_1 ознайомлений 03 травня 2018 року.

Позиція Верховного Суду

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно із частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржувані судові рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Згідно із частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана.

Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.

Стаття 149 КЗпП України визначає, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Відповідно до статті 150 КЗпП України, дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV цього Кодексу).

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Згідно із частиною другою статті 252 КЗпП України зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є.

Відповідно до частини першої та другої статті 15 Закону України «Про оплату праці» форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною, галузевими (міжгалузевими) і територіальними угодами. У разі, коли колективний договір на підприємстві не укладено, роботодавець зобов`язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво органом. Конкретні розміри тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок робітникам, посадових окладів службовцям, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються з урахуванням вимог, передбачених частиною першою цієї статті.

Позбавлення ОСОБА_1 премії на період дії догани, відповідно до умов преміювання лікарні, було пов`язано саме з його притягненням до дисциплінарної відповідальності за невиконання наказів головного лікаря НДСЛ «Охматдит» МОЗ України та посадових інструкцій. В обґрунтування прийнятого рішення НДСЛ «Охматдит» МОЗ України посилається на встановлені висновком про результати службового розслідування порушення ОСОБА_1 посадових обов`язків.

Суди попередніх інстанцій надали правильну оцінку зазначеному висновку та вважали його основним доказом, який підтверджує винні дії ОСОБА_1

Пунктом 4 розділу VI посадової інструкції про преміювання працівників лікарні, затвердженої 28 листопада 2016 року головним лікарем НДСЛ «Охмадит» МОЗ України, передбачено, що при наявності дисциплінарних стягнень, відображених в наказах по лікарні, нарахування премій не проводиться (том 1 а. с. 63-65). Оскаржуваний наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності та позбавлення премій на період дії догани погоджено з головою профспілкового комітету НДСЛ «Охмадит» МОЗ України (том 1 а. с. 4-5).

Отже, оскільки до дисциплінарної відповідальності у виді догани ОСОБА_1 , який є членом виборного профспілкового органу, притягнутий за згодою останнього, що не є порушенням вимог статті 252 КЗпП України, тому наказ від 03 травня 2018 року № 85 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності скасовуванню не підлягає.

З огляду на це, позбавлення ОСОБА_1 премій та заходів заохочення було пов`язано саме з притягненням його до дисциплінарної відповідальності, а не з іншими обставинами, що було підтверджено НДСЛ «Охматдит» МОЗ України. При цьому розпорядження про позбавлення премій та заходів заохочення є похідним заходом від застосування дисциплінарного стягнення - догани.

Доводи заявника про те, що ним не порушувалися накази головного лікаря НДСЛ «Охмадит» МОЗ України та посадові інструкції також є безпідставними, оскільки відповідно до посадової інструкції завідувач відділення, зокрема: організовує лікувально-профілактичну та адміністративно-господарську діяльність відділення, співпрацює з іншими підрозділами НДСЛ «Охматдит» МОЗ України (пункт 2.2.); забезпечує своєчасне отримання та зберігання лікарських засобів, медичного оснащення, засобів догляду за хворими (пункт 2.6.); забезпечує високий рівень виконавчої дисципліни та оптимальний режим роботи відділення (пункт 2.14.); несе відповідальність за виконання розпоряджень головного лікаря та завідувача Центру ДОГ і ТКМ, вимог терапевтичних протоколів та відповідних офіційних документів (том 1, а. с. 37-40).

Інші доводи, наведені в обґрунтування касаційної скарги, не можуть бути підставами для скасування судових рішень, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи, ґрунтуються на неправильному тлумаченні позивачем норм матеріального та процесуального права й зводяться до необхідності переоцінки судом доказів, що на підставі вимог статті 400 ЦПК України не входить до компетенції суду касаційної інстанції.

Наведені у касаційній скарзі доводи були предметом дослідження в апеляційному суді із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах законодавства, і з якою погоджується суд касаційної інстанції.

Отже, вирішуючи спір, суди попередніх інстанцій з дотримання вимог статей 263-265 ЦПК України повно, всебічно та об`єктивно з`ясували обставини справи, вірно встановили правовідносини, що склалися, дослідили і надали правову оцінку всім доказам у справі й доводам сторін і правильно, з дотриманням норм матеріального та процесуального права, ухвалили рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Згідно із частиною першою статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи касаційної скарги висновків апеляційного суду не спростовують, на законність та обґрунтованість його рішення не впливають, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін.

Керуючись статтями 400, 402, 409, 410, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 25 січня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 червня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: І. А. Воробйова

Г. В. Кривцова

Р. А. Лідовець

Ю. В. Черняк