Номер провадження: 22-ц/813/544/19
Головуючий у першій інстанції Сегеда О.М
Доповідач Черевко П. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.10.2019 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Черевка П.М.,

суддів - Дрішлюка А.І., Драгомерецького М.М.,

за участю секретаря - Фабіжевської Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Одесі справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Малиновського районного суду м.Одеси від 26 жовтня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Одесаобленерго» про скасування рішення засідання комісії Північного РЕМ,

встановив:

У липні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з зазначеним позовом. Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 зазначала, що 25 квітня 2017 року працівниками ПАТ «ЕК «Одесаобленерго» при проведенні технічної перевірки у будинку по АДРЕСА_1 було складено акт про порушення нею, споживача електричної енергії, відповідно до договору про користування електричною енергією № 0300/347656 від 26 серпня 2015 року, п.6.40 та п.10.2.9 Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН), а саме «вплив на роботу облікового механізму високочастотним генератором», внаслідок чого, спожита електрична енергія не обліковується. За результатами розгляду акта про порушення №08000200 від 25 квітня 2017 року комісією Північного РЕМ було складено протокол №69 від 16 травня 2017 року, яким було визнано доведеним зафіксоване в акті №08000200 від 25 квітня 2017 року порушення ПКЕЕН та проведено розрахунок недоврахованої електричної енергії та її вартості за період з 06 квітня 2016 року по 25 квітня 2017 року, яка становить 31319,31 грн.

Посилаючись на те, що вказані вище документи, які складені працівниками ПАТ «ЕК «Одесаобленерго», не відповідають фактичним обставинам справи, не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства та призвели до порушення її прав, просила скасувати рішення комісії Півничного РЕМ, зафіксоване в протоколі засідання комісії №69 від 16 травня 2017 року, щодо розрахунку кількості недорахованої електричної енергії та її вартості.

Рішенням Малиновського районного суду м.Одеси від 26 жовтня 2017 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ПАТ «ЕК «Одесаобленерго» про скасування рішення засідання комісії Північного РЕМ - залишено без задоволення.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення Малиновського районного суду м.Одеси від 26 жовтня 2017 року та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Апеляційна скарга мотивована тим, що позивач жодним чином не порушував ПКЕЕН, а проведена перевірка та складений на її підстави протокол та розрахунок недорахованої електричної енергії та її вартості є неправомірними.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення осіб, які беруть участь у справі, доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

У відповідності до ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, 25.04.2017р. працівниками ПАТ «ЕК «Одесаобленерго» при проведенні технічної перевірки у будинку АДРЕСА_1 у складі трьох осіб, у присутності ОСОБА_3 , який відрекомендував себе зятем власника будинку, та надав їм доступ до електроустановок, при контрольному огляді був виявлений факт порушення Правил користування електричною енергією та складено акт про порушення, а саме «вплив на роботу облікового механізму високочастотним генератором», в результаті електрична енергія споживається, але приладом обліку не обліковується, що підтверджується схемою самовільного підключення до електромережі поза прибором обліку та актом про порушення ПКЕЕН від 25.04.2017р. №08000200, що були складені та підписані 25.04.2017р. працівниками Південного РЕМ ВАТ «ЕК «Одесаобленерго» та ОСОБА_3 , зятем позивача.

Факт надання доступу працівникам Південного РЕМ ВАТ «ЕК «Одесаобленерго» до приміщення не заперечувався ОСОБА_3 , який був допитаний у судовому засіданні в якості свідка.

Отже, актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення від 25.04.2017р. №08000200 в будинку АДРЕСА_1 працівниками ПАТ «ЕК «Одесаобленерго» був зафіксований факт порушення позивачем Правил, а саме: «вплив на роботу облікового механізму високочастотним генератором», в результаті електрична енергія споживається, але приладом обліку не обліковується.

Акт було складено на споживача власника будинку ОСОБА_1 , з яким був ознайомлений ОСОБА_3 , зять ОСОБА_1 , про що свідчить його особистий підпис в акті. При цьому, ОСОБА_3 ніяких зауважень в даному акті не зазначив, від підпису не відмовився.

Вказані дії свідчать про те, що ОСОБА_3 не заперечував факту порушення.

Між тим, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що факт правопорушення також був зафіксований схемою електропостачання споживача та фотофіксацією.

Залишаючи без задоволення позовну заяву ОСОБА_1 про скасування рішення засідання комісії Північного РЕМ, суд першої інстанції виходив з наступного.

Відповідно до п.п.2, 48 Правил побутовий споживач - фізична особа, яка використовує електричну енергію для задоволення власних побутових потреб на підставі договору про користування електричною енергією з електропостачальником; несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки.

Відповідно до п.53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Суд правильно вважав, що ОСОБА_3 як зять ОСОБА_1 , що користується будинком АДРЕСА_1 , який належить останній на праві власності, хоча і не є повноправним представником позивача, втім, він і не є представником відповідача, а тому не мав підстав сприяти йому.

Підпис ОСОБА_3 на акті про порушення, суд обґрунтовано розцінив, як підпис незацікавленої особи, що підтверджує правильність фіксації в ньому фактів. Також вірно зазначено, що представники Енергопостачальної компанії не мали підстав сумніватися в його повноваженнях, оскільки він допустив їх до перевірки, чого не може зробити неуповноважена особа.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Вищого господарського суду України від 01.11.2012 N 7/5005/4580/2012.

З матеріалів справи вбачається, що 16 травня 2017 року комісією з розгляду акта №08000200 від 25.04.2017р. було прийнято рішення, оформлене протоколом №69 від 16 травня 2017 року про визначення та нарахування вартості обсягу необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил електричної енергії відповідно до Методики, затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006р. № 562 із змінами та доповненнями, яка відповідно до розрахунку склала 31319,31 грн. (за 28273кВт/ч) по акту №08000200 від 25 квітня 2017р.

На підставі даного протоколу був складений розрахунок кількості недорахованої електроенергії та її вартості №08000200, яка складає 31319,31 грн.

Оскільки, 16 травня 2017 року на засіданні комісії з розгляду акта №08000200 від 25 квітня 2017р. позивач не була присутня, то розгляд даного питання було перенесено на 25 травня 2017 року.

Як вбачається з матеріалів справи, 24 травня 2017р. комісією з розгляду акта №08000200 від 25 квітня 2017р. у присутності представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , діючого на підставі довіреності від 24 травня 2017 року, було прийнято рішення, оформлене протоколом №69/1 від 24 травня 2017 року про залишення без змін рішення комісії, зафіксоване в протоколі засідання комісії №69 від 16 травня 2017 року з розгляду акта №08000200 від 25 квітня 2017р. та визначення та нарахування вартості обсягу необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил електричної енергії відповідно до Методики, затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006р. № 562 із змінами та доповненнями, яка відповідно до розрахунку склала 31319,31 грн. (за 28273кВт/ч) по акту №08000200 від 25 квітня 2017р. (а.с.48).

В даному протоколі ОСОБА_3 тільки зазначив, що розрахунок був проведений без споживача, інших зауважень, а саме стосовно виявленого порушення «вплив на роботу облікового механізму високочастотним генератором», та акта, яким було зафіксоване порушення, не вказав, що свідчить про те, що позивач не заперечував факту виявленого працівниками відповідача, порушення.

Положеннями пунктів 1.1, 1.2 Правил користування електричної енергією, затверджених Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 28 від 31 липня 1996 р. (із змінами та доповненнями), які є загальними та поширюються на всіх споживачів без винятку, визначено, що недорахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Пунктом 53 Правил встановлено, що акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. N 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті.

У разі відмови побутового споживача від сплати вартості не облікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

За таких обставин, суд першої інстанції обґрунтовано вважав, що рішення комісії з розгляду акта №08000200 від 25 квітня 2017р. було винесено відповідно до вимог діючого законодавства, а саме до п.53 Правил.

Судом встановлено, що працівники ПАТ «ЕК «Одесаобленерго» при складенні акта про порушення помилково посилалися на порушення позивачем п.6.40 та п. 10.2.9 ПКЕЕ, дія яких поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Пунктом 6.40 ПКЕЕ визначено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за N 782/12656.

Згідно з п.10.2.9 споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку;

Судом правильно зазначено, що саме пунктом 6.42, вказаних Правил, передбачено право споживача на оскарження в судовому порядку рішення комісії постачальника електричної енергії.

В Правилах користування електричною енергією для населення право на оскарження в судовому порядку рішення комісії постачальника електричної енергії, не передбачено.

Пункт 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122, встановлює, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акту виявлених порушень, складеного відповідно до Методики.

Згідно з п.53 Правил та Методики розрахунок завданих енергопостачальнику збитків здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показів приладу обліку чи його технічної перевірки до дня усунення порушення /зокрема, у разі виявлення представником енергопостачальника прихованої електропроводки, пристрою, що занижує покази приладу обліку, кількість днів обчислюється з дня останньої технічної перевірки і до дня усунення порушення, але не більше терміну позовної давності/; за тарифами/цінами/ для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові Верховного Суду України від 12.06.2007 зі справи N 3/576н рішення комісії постачальника електричної енергії та протокол, яким воно оформлене, за своїми ознаками не належить до актів господарських товариств, які відповідно до закону чи установчих документів, мають обов`язковий характер для учасників відповідних правовідносин; такі рішення та протокол є лише фіксацією порушення, яке було виявлено при проведенні перевірки дотримання Правил користування електричною енергією; зазначені акти можуть бути використані як докази у разі звернення постачальника електричної енергії з позовом до суду і підлягають оцінці останнім згідно з вимогами статті 43 ГПК. Таким чином, споживач електричної енергії в разі незгоди з рішенням названої комісії не позбавлений права та можливості доводити в суді ті обставини, на які він (споживач) посилається як на підставу своїх заперечень проти такого рішення.

П.37 Правил енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями допущеними споживачем під час користування електричної енергією.

Отже, на підставі акта про порушення №08000200 від 25 квітня 2017р. рішенням комісії позивача від 24 травня 2017р. визначено розмір завданих позивачем збитків відповідачу у сумі 31319,81 грн.

Зважаючи на природу порушення, судом було встановлено наявність таких фактів: наявність самовільного підключення електропроводки до електричних мереж, що не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку, в результаті електрична енергія споживається, але приладом обліку не обліковується, не обліковане споживання електроенергії.

На підтвердження вказаних фактів ПАТ «ЕК «Одесаобленерго» надано акт про порушення правил користування електричною енергією для населення, додана до нього схема.

Суд обґрунтовано вважав, що складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення є фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил.

Згідно зі ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підстав яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

На підставі п.48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Колегія судів, вважає, що дані обставини не спростовують встановленого працівниками відповідача факту використання позивачем споживачем електроенергії поза приладом обліку, що і тягне за собою встановлену законом відповідальність.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Доводи апеляційної скарги стосовно того, що позивач жодним чином не порушував ПКЕЕН, а проведена перевірка та складений на її підстави протокол та розрахунок недорахованої електричної енергії та її вартості є неправомірними, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки акт про порушення його складання не містять таких порушень, які спростовували б його дійсність, достовірність та законність, в акті про порушення міститься достатньо необхідних даних для встановлення суті правопорушення та визначення обсягу завданих збитків.

Крім цього, доводи апеляційної скарги щодо порушення судом норм матеріального та процесуального права зводяться до незгоди з висновками суду, особистого тлумачення норм матеріального і процесуального права та не впливають на фактичні обставини справи, які встановлені судом відповідно до законодавства, та на законність судового рішення.

Також апеляційний суд зазначає, що суд першої інстанції у рішенні суду повно відобразив обставини, які мають значення для справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки, які є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судових засіданнях першої та апеляційної інстанцій.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Суд апеляційної інстанції враховує положення практики Європейського Суду з прав людини про те, що право на обґрунтоване рішення не вимагає детальної відповіді судового рішення на всі доводи, висловлені сторонами. Крім того, воно дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх.

Пункт 1ст. 6 Конвенції не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів, розглянувши справу в межах позовних вимог та доводів апеляційної скарги на момент винесення судових рішень, вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального та процесуального права при вирішенні справи не допустив, рішення суду відповідає фактичним обставинам справи, а наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги є безпідставними, всі доводи були розглянуті судом першої інстанції при розгляді справи, їм була надана відповідна правова оцінка, а тому суд апеляційної інстанції прийшов до висновку про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для ухвалення нового рішення - немає.

Колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права в зв`язку з чим, апеляційний суд залишає без задоволення апеляційну скаргу і залишає рішення без змін.

Керуючись ст.374, ст.ст.375, 381-384, 390 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Рішення Малиновського районного суду м.Одеси від 26 жовтня 2017 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту її прийняття, проте може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 18.10.2019 року.

Судді Одеського апеляційного суду П.М. Черевко

А.І. Дрішлюк

М.М. Драгомерецький