УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" жовтня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Гаврилової О.В.

за участю секретаря - Передрій І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Києво-Святошинська районна державна нотаріальна контора державний нотаріус Панікар Валентина Миколаївна, про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Києво-Святошинська районна державна нотаріальна контора державний нотаріус Панікар Валентина Миколаївна, про встановлення факту, що має юридичне значення.

Як убачається із заявлених вимог, ОСОБА_1 просить суд встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем - ОСОБА_5 , на час відкриття спадщини.

Заявлені вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік позивача ОСОБА_5 , який до смерті постійно проживав разом із заявником за адресою: АДРЕСА_1 . Зі спадкодавцем позивач перебувала в шлюбі з 16 лютого ІНФОРМАЦІЯ_2 року. Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина на житловий будинок та земельну ділянку, за адресою АДРЕСА_2 . Посилаючись на ст. 1261 ЦК України, позивач зазначає, що має право на спадкування за законом в першу чергу. У визначений законом термін заявник не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки вона постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та вважається такою, що прийняла спадщину. В липні 2019 року, державним нотаріусом Панікар В.М. заявнику було повідомлено про неможливість подання заяви про прийняття спадщини після смерті покійного чоловіка, у зв`язку з пропуском шестимісячний строк, встановлено ст. 1270 ЦК України, що обумовлює звернення до суду з даною заявою. Також в заяві зазначено, що відповідно до закону кожен із спадкоємців є спадкоємцем лише своєї частки спадкового майна відповідно до закону, тому вважає, що між спадкоємцями відсутній спір про право на спадкове майно, отже відсутні підстави для відмови у відкритті провадження у справі в порядку окремого провадження.

Судом на обговорення в судовому засіданні було поставлено питання щодо залишення заяви без розгляду у зв`язку з існуванням спору про право.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 заперечувала проти залишення заяви без розгляду, з тих підстав, що відсутній спір про право щодо спадкового майна.

Заінтересовані особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечували проти встановлення факту постійного проживання заявника зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зазначили, що вони є дітьми спадкодавця, подали до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, встановлення даного факту вплине на їх права, як спадкоємців за законом щодо розміру часток у спадковому майні та підтвердила існування спору про право на спадкове майно у зв`язку з цим. ОСОБА_4 зазначила, що вона є колишньою дружиною спадкодавця та житловий будинок, що входить до складу спадщини будувала разом із спадкодавцем, тому вважає, що на її права також вплине розгляд даної заяви, підтвердила існування спору про право на спадкове майно у зв`язку з цим.

Завідувач Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Панікар В.М. в судове засідання не з`явилась, про дату час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, подала клопотання про розгляд справи без участі представника нотаріальної контори.

Суд, вислухавши пояснення заявника та заінтересованих осіб, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 318 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою.

Як убачається зі змісту заяви ОСОБА_1 про встановлення факту постійного проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем - ОСОБА_5 , на час відкриття спадщини, метою звернення з цією заявою до суду є реалізація права на спадкування ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5 .

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Окреме провадження - це одностороннє провадження, в якому відсутній спір про право.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану. При цьому в порядку окремого провадження може вирішуватися спір про факт, але не спір про право цивільне.

Встановлення факту, що має юридичне значення в окремому провадженні можливе за умови, що факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають безпосередньо залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи без повторного звернення до суду на підставі цього рішення та встановлення такого факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Як убачаються з матеріалів справи, щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 Києво-Святошинською районною державною нотаріальною конторою

06 квітня 2018 року заведено спадкову справу.

Заінтересованими особами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 подано до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_5 .

Вказані заінтересовані особи пояснили в судовому засіданні, що в разі встановлення судом факту про який просить заявник ОСОБА_1 , це вплине на її права, як спадкоємців першої черги щодо розміру частки у спадщини та підтвердили існування спору про право на спадкове майно у зв`язку з цим. Заінтересована особа ОСОБА_4 також підтвердила існування спору про право щодо спадкового майна, як співвласник житлового будинку.

Оскільки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 заперечують проти встановлення факту постійного проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем - ОСОБА_5 , на час відкриття спадщини, між заявником та вказаними заінтересованими особами існує спір щодо права на спадкування заявником за спадкодавцем ОСОБА_5 , суд приходить до висновку про наявність визначених законом підстав для залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Києво-Святошинська районна державна нотаріальна контора державний нотаріус Панікар Валентина Миколаївна, про встановлення факту, що має юридичне значення.

Враховуючи викладене, норми чинного законодавства України, суд вважає, що заява ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Києво-Святошинська районна державна нотаріальна контора державний нотаріус Панікар Валентина Миколаївна, про встановлення факту, що має юридичне значення підлягає залишенню без розгляду, оскільки вбачається існування спору щодо права на спадщину, прийняту ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яка залишилась після померлого ОСОБА_5 .

Також суд роз`яснює заявнику право звернутись за захистом своїх прав з відповідним позовом до суду.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 258, 260, 293, 294, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Києво-Святошинська районна державна нотаріальна контора державний нотаріус Панікар Валентина Миколаївна, про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 її право подати позов на загальних підставах.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Повний текст ухвали складено 17 жовтня 2019 року.

Суддя: