Провадження №: 2/755/5508/19
УХВАЛА

про відкриття провадження

"15" жовтня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 до Київської міської ради (місцезнаходження: 01044, м.Київ, вул. Хрещатик, буд. 36), третя особа - Головне територіальне управління юстиції у м.Києві (місцезнаходження: 01001, м.Київ, провулок Музейний, 2Д), про встановлення факту прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Київської міської ради про встановлення факту прийняття спадщини.

Згідно заявлених вимог, позивачі просили суд «встановити факти: прийняття спадщини ОСОБА_3 , внаслідок спільного проживання ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 до моменту смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 року у квартирі АДРЕСА_3 ; прийняття спадщини ОСОБА_5 внаслідок спільного проживання ОСОБА_3 та ОСОБА_5 до моменту смерті ОСОБА_3 21.08.2010 року у квартирі

АДРЕСА_3 .»

Вимоги позиву обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла двоюрідна сестра позивачів - ОСОБА_5 , яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , проте фактично проживала за адресою: АДРЕСА_5 . Після смерті ОСОБА_5 залишилось спадкове майно - квартира АДРЕСА_3 Дана квартира належить спадкодавцю оскілкьи остання фактично проживала з власницею квартири - своєю бабусею ОСОБА_4 . ОСОБА_5 разом з матір`ю ОСОБА_3 прийняли спадщину після смерті бабусі, проте не оформили її за життя. Після смерті ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_3 продовжували проживати в квартирі АДРЕСА_3 У зв`язку зі смертю спадкоємців квартира АДРЕСА_3 належала ОСОБА_5 внаслідок спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. При зверненні позивачів до нотаріальної контори з заявами на отримання свідоцтв про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 , позивачі отримали постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки відсутні правовстановлюючі документи, які б підтверджували право власності померлої на спірне майно.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 04 вересня 2019 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Копію даної ухвали представник позивачів - адвокат Урлапова О.Я. отримала 08 жовтня 2019 року, що підтверджується розпискою в довідковому листі до справи.

Цього ж числа від позивачів до суду надійшла заява про усунення недоліків, в якій конкретизовано позовні вимоги. Згідно заявлених вимог, позивачі просять суд встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_5 за ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , внаслідок спільного проживання з ОСОБА_4 .

Вивчивши зміст заяви та додатки долучені до неї, приходжу до висновку, що позивачем виконані вимоги суду, викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

З урахуванням вимог ст.ст.19, 189, ч. 4 ст. 274 ЦПК України, суд приходить до висновку, що дана справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.

Також в позовної заяви міститься клопотання про витребування доказів, а саме з Першої Київської державної нотаріальної контори спадкову справу за померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1ст. 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подавати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно ч. 3 ст. 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своє ухвалою витребовує відповідні докази.

Згідно вимог ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про витребування доказів. В ухвалі про відкриття провадження у справі зазначається, зокрема, результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Вивчивши клопотання про витребування доказів суд приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню, оскільки відомості які містяться у вищевказаних документах мають значення для встановлення обставин справи, повного та всебічного її розгляду.

Відповідно до частин 7-10 ст. 84 ЦПК кодексу України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

На підставі викладеного, керуючись статями 19, 76-81, 84, 128, 175,177,187,189-191, 193, 259-261,274, 352-355 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа - Головне управління юстиції у м.Києві, про встановлення факту прийняття спадщини.

Розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 06 листопада 2019 року на 12 годину 00 хвилин, яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Сергієнка, 3, каб. 43).

В судове засідання викликати учасників справи.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо позову або відзиву, в яких викласти свої аргументи і міркування та відповідні докази на підтримку або заперечення проти позову, - до закінчення підготовчого провадження. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Витребувати з Першої Київської державної нотаріальної контори (01030, м. Київ, вул. Михайла Коцюбинського, 12) завірену належним чином копію спадкової справи №1124/2014 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 .

Зазначені докази мають бути подані до Дніпровського районного суду м.Києва (02105, м.Київ, вул. І.Сергієнка, 3) протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачу та третій особі направити копію позовної заяви з додатками.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5 п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: