Справа № 215/2599/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2019 року Тернівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Науменко Я.О.,

за участю: секретаря Махоні Н.Ю.,

представників: від позивача ОСОБА_1 ,

від відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні майном,

В С Т А Н О В И В:

29.08.2019 р. до Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшов зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

Ухвалою від 02.09.2019 р. зазначену зустрічну позовну заяву було залишено без руху в зв`язку з порушенням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

11.09.2019 р. представником відповідача подано зустрічну позовну заяву про поділ майна подружжя (після усунення недоліків відповідно до ухвали Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 02.09.2019 р.).

У судовому засіданні представник відповідача просив поновити строк на подачу зустрічної позовної заяви та прийняти її до провадження разом із первісним позовом.

Представник позивача у судовому засіданні заперечувала проти прийняття зустрічного позову для спільного розгляду з первісним, посилаючись на необґрунтованість підстав для об`єднання та відсутність взаємопов`язаності вимог по первісному та зустрічному позову.

Заслухавши думку представників сторін, дослідивши матеріали справи, матеріали зустрічного позову, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно частиною 1 та 2 статті 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву на позовну заяву.

Положеннями ч. 1 ст.126 ЦПК України визначено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

У зустрічному позові представник відповідача просить суд поновити строк для пред`явлення зустрічного позову, посилаючись на те, що відповідачем строк був пропущений у зв`язку з необхідністю в ознайомленні з матеріалами справи, яке відбулось 23.08.2019 р.

Однак, суд не вбачає будь яких підстав для поновлення строку, оскільки відповідно до поштового відправлення відповідач ОСОБА_4 отримав копію позовної заяви з додатками та ухвалою суду 10.08.2019 р., про що свідчить його підпис (а.с.43). Будь-яких поважних причин пропуску строку та його поновлення відповідач не наводить та з цього приводу не надає належні докази.

Також, представник відповідача в зустрічному позові (після усунення недоліків) просить суд:

- визначити частки в спільному майні подружжя, визнавши за ОСОБА_4 право власності на 3/4 частки транспортного засобу «TOYOTA RAV 4», номерний знак НОМЕР_1 та визнавши за ОСОБА_3 на 3/4 частки транспортного засобу «TOYOTA RAV 4» номерний знак НОМЕР_1 ;

- припинити право спільної часткової власності подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на транспортний засіб «TOYOTA RAV 4», номерний знак НОМЕР_1 , визнавши його особистою приватною власністю ОСОБА_4 , стягнувши з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 компенсацію за частку у спільному майні подружжя на транспортний засіб «TOYOTA RAV 4», номерний знак НОМЕР_1 , у розмірі 1/4 від вартості транспортного засобу визначеного відповідною судовою експертизою.

Як вбачається із первісного позову ОСОБА_3 просить суд усунути їй перешкоди у користуванні автомобілем шляхом зобов`язання відповідача надати їй автомобіль та встановити наступний для неї порядок користування: кожного понеділка, вівторка та суботу, та два рази на місяць у неділю.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Заявлені вимоги в зустрічному позові відносяться до правовідносин, які не мають спільного предмету з первісним позовом, що істотно розширює предмет доказування.

Враховуючи, що зустрічний позов з первісним позовом не є взаємопов`язаним і задоволення зустрічного позову не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, а тому спільний їх розгляд є не доцільний.

Згідно з частиною 3 статті 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

За таких обставин, суд вважає, що зустрічний позов не може бути прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом, оскільки відповідачем порушено вимоги частин першої та другої статті 193 ЦПК України, а тому зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя, слід повернути заявнику, копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст. 126, 127, 193, 194, 260, 261, 253 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у поновленні строку для подання зустрічного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та у прийнятті до спільного розгляду з первісним позовом у цивільній справі №215/2599/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні майном.

Повернути адвокату Лушпенку Д.С. представнику відповідача ОСОБА_4 зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів цивільної справи №215/2599/19.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, але може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала проголошена 10.10.2019 р..

Суддя