У Х В А Л А

Іменем України

11 жовтня 2019 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судового засідання Плясунової О.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 , зацікавлена особа: Деснянський районний відділ Державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві про зняття арешту з майна,

В С Т А Н О В И В:

2 жовтня 2019 до суду в порядку цивільного судочинства надійшла заява ОСОБА_1 , зацікавлена особа: Деснянський районний відділ Державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, в якій заявник просить про зняття арешту з майна, накладеного виконавчою службою.

В судове засідання 11.10.2019 року сторони у справі не з`явились.

Згідно із ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

У порушення зазначеної норми права, заявник звернувся до суду не з позовом про зняття арешту, який має відповідати положенням ст. ст. 175-177 ЦПК України, а з заявою.

Відповідно до ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Постановою № 5 Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», з метою забезпечення правильного й однакового застосування судами законодавства при розгляді позовів про зняття арешту з майна, надані роз`яснення: п. 1, 2, 9 - у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Дослідивши матеріали заяви, судом встановлено, що арешт накладено на майно ОСОБА_2 на підставі постанов АА 879602, 07.08.2007, ВДВС Деснянського управління юстиції у м. Києві та реєстратора Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України на підставі постанови №23203033, 10.02.2011 Деснянського РУЮ у м. Києві.

Згідно наданої копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 20 червня 2012 виданого відділом реєстрації смерті у м. Києві ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Отже, з досліджених судом доказів долучених заявником до заяви про скасування арешту з майна встановлено, що заявник не є стороною по справі, в якій застосовано заходи забезпечення позову

Крім того, з огляду на те, що ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, а не з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, в якому мають бути зазначені всі необхідні учасники справи, долучені всі необхідні письмові докази, у задоволенні заяви слід відмовити як такої, що не ґрунтується на вимогах закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.158, 353 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , зацікавлена особа: Деснянський районний відділ Державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві про зняття арешту з майна - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення лише вступної та резолютивної частин судового рішення, а також у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва.

Повний текст ухвали виготовлено 11.09.2019.

Суддя