Справа № 456/2238/18
Провадження № 2/456/222/2019
УХВАЛА

про відмову в задоволенні заяви про відвід судді

11 жовтня 2019 року місто Стрий

Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді Шрамка Р. Т. ,

з участю секретаря Панилик О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Стрий матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, ОСОБА_2 , Стрийської міської ради про визнання протиправною та скасування Декларації про готовність об?єкту до експлуатації та визнання недійсним свідоцтва про право власності на житловий будинок та заяву ОСОБА_2 про відвід судді, -

в с т а н о в и в:

В судові засідання, відповідач жодного разу не з?явився та не повідомив причини своєї неявки однак, через канцелярію суду подав чергову заяву про відвід судді Шрамка Р.Т. мотивуючи її тим, що суддя незаконно та безпідставно не допускає до участі у справі його представника ОСОБА_3 , який діє в його інтересах на підставі нотаріально посвідченої довіреності. Такі дії судді грубо порушують його права, суперечать вимогам Конституції України, міжнародної Конвенції та рішення Конституційного суду України.

Вважає, що подальше слухання цивільної справи вказаним суддею Шрамко Р.Т., має безпосереднє відношення до всебічного і об`єктивного вирішення цивільної справи, яка на даний момент перебуває у провадженні Стрийського міськрайонного суду Львівської області та участі судді Шрамка Р.Т. у вказаній справі в якості головуючого є неможливою.

Наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови за яких були б неможливі сумніви у його безсторонності.

На підставі наведеного вважає, що суддя Шрамко Р.Т. є зацікавлений в розгляді даної справи тому, просить заяву задоволити.

Представник позивача адвокат Буренкова Н.Г. та позивач в судове засідання не з?явилися однак, подали заяву про слухання справи без їх участі та вимоги заяви про відвід заперечили та вказали, що така заява подана з метою затягування розгляду справи, заявник жодного разу не був в судових засіданнях, а відтак слід відмовити в задоволенні заяви про відвід.

Позивач підтримав думку свого представника.

Інші учасники справи в судове засідання не з?явилися та не повідомили суд про причини своєї неявки.

Враховуючи, що сторони у судове засідання не з`явилися, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, вивчивши матеріали справи, переконаний, що підстав для задоволення заявленого відводу немає, мотиви відводу є надуманими та необґрунтованими і такими, що не можуть слугувати підставою для задоволення заяви про відвід, виходячи з наступного.

Суд, зважаючи на правові приписи ч.5 ст.39 ЦПК України та враховуючи мотиви відводу, вважає, що заяву про відвід слід розглянути на підставі ч.3 ст.40 ЦПК України.

При вирішенні питання про відвід, в силу ст. 36 ЦПК України, та не порушуючи принципів диспозитивності та змагальності судового процесу, суд не вважає наведені у заяві підстави для відводу обґрунтованими, вважає їх надуманими, голослівними, такими, що не підтверджені жодними належними та допустимими доказами, виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що 15.03.2019р. в даній справі, до участі у справі був недопущений представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , який представляв інтереси ОСОБА_2 відповідно до нотаріально посвідченої довіреності. В судовому засіданні, який проводився з використанням аудіо запису, представнику ОСОБА_2 було роз?яснено причини недопущення його до участі у справі та оголошено перерву в судовому засіданні.

Дане рішення було прийняте у зв?язку з тим, що згідно з підпунктом 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року; представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Відповідно до частин першої та третьої статті 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Як закріплено у статті 59 Конституції України кожен має право на професійну правничу допомогу.

Згідно із частинами першою та другою статті 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина перша статті 58 ЦПК України).

За приписами частини першої та другої представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Аналогічне положення містить і в частині п`ятій статті 131 Конституції України, за яким, законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Аналогічним за своїм змістом є також положення частини третьої статті 10 Закону України від 2 червня 2016 року № 1402-VIII "Про судоустрій і статус суддів", відповідно до якого, для надання професійної правничої допомоги діє адвокатура.

Забезпечення права на захист від кримінального обвинувачення та представництво в суді здійснюються адвокатом, за винятком випадків, установлених законом.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

При розгляді даної справи головуючий по справі суддя Шрамко Р.Т. діє відповідно до закону.

Таким чином будь-яких обставин, які б викликали сумнів у безсторонності судді, немає.

Всі процесуальні дії вчинено судом з дотриманням норм цивільно-процесуального законодавства.

Суд не вправі, за відсутності підстав, передбачених ст.36 ЦПК України задоволювати необгрунтовану, безпідставну, заяву про відвід, оскільки наведене суперечитиме основним засадам цивільно-процесуального законодавства, вимогам, встановленим у Законі України «Про судоустрій і статус суддів», Кодексі суддівської етики, Бангалорських принципах поведінки судді.

Зокрема, у п. 2.5 «Бангалорських принципів поведінки судді» (схвалені резолюцією 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року) зазначено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

На підставі вищенаведеного суд вважає заяву відповідача безпідставною та необгрунтованою.

Відповідачем не подано суду жодного доказу, який би підтвердив упередженість або необ`єктивність суду.

В даному випадку суд діяв відповідно до норм чинного законодавства.

Відповідно до ч.3 ст. 40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Суд вважає, за необхідне зазначити, що відповідач не з?являючись жодного разу в судові засідання та подаючи систематично необґрунтовані заяви про відвід, що є з його сторони зловживанням своїми процесуальними правами, що дає суду право відповідно до п.5 ст.39 ЦПК України залишити в подальшому таку заяву без розгляду.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України суд, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_2 від 10.10.2019р. про відвід судді Шрамка Р.Т. залишити без задоволення.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, ОСОБА_2 , Стрийської міської ради про визнання протиправною та скасування Декларації про готовність об?єкту до експлуатації та визнання недійсним свідоцтва про право власності на житловий будинок зупинити до вирішення питання про відвід судді Шрамко Р.Т..

Вирішення питання про відвід судді Шрамко Р.Т.. передати на розгляд судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя Р. Т. Шрамко