У Х В А Л А

Іменем України

11 жовтня 2019 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: державний нотаріус П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Демяносова Валентина Федорівна, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,

В с т а н о в и в :

11.09.2019 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: державний нотаріус П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Демяносова В.Ф., про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування. Відповідно до заявлених позовних вимог, позивач просить суд: визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 16.09.2019 року вказану позовну заву було залишено без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви.

Позовна заява залишена без руху у зв`язку з тим, що позивачем до матеріалів позовної заяви не було долучено квитанцію про сплату судового збору або клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Також позивачем в позовній заяві не було визначено ринкової вартості квартири відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Зокрема, не подано звіт про оцінку ринкової вартості квартири. Крім того, позивачем взагалі не зазначено вартість квартири, виходячи із ринкової вартості аналогічного нерухомого майна в даному населеному пункті.

На виконання вимог ухвали суду від 16.09.2019 року позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків, відповідно до змісту якої вбачається, що остання провість суд відкрити провадження у справі без сплати судового збору, або у розмірі значно меншим від зазначеної Законом суми.

При цьому в додатках до вказаної заяви міститься клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору на підставі п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи її незадовільний майновий стан, який підтверджується довідкою Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві. Відповідно до вказаної довідки сума доходу ОСОБА_1 за період з січня 2019 року по жовтень 2019 року складає 16 566,02 грн.

Однак, вбачається, що позивач усуваючи недоліки позовної заяви знов не зазначила ціну позовних вимог та докази визначення вартості нерухомого майна. Натомість, з невідомих для суду причин вказує, що попередньо визначає розмір судового збору у максимально передбаченому Законом України «Про судовий збір» розмірі, а саме: 9605,00 грн.

У свою чергу клопотання про звільнення від сплати судового збору обґрунтоване тим, що на даний час позивач має скрутне матеріальне становище.

Вивчивши матеріали клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов наступного висновку.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Аналізуючи наведену норму закону вбачається, що вирішуючи питання про підстави для звільнення від сплати судового збору суд зобов`язаний керуватись законом, яким встановлено порядок звільнення від сплати судового збору.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, Законом України «Про судовий збір» передбачена необхідність надання доказів отримання доходу за попередній календарний рік.

Разом із цим, згадана довідка не дає підстав вважати, що зазначений дохід є єдиним джерелом доходу позивача.

Контроль за оподаткуванням отриманого доходу фізичних осіб покладено на Державну фіскальну службу України.

Інших доказів щодо матеріального стану позивача, як то довідка органу доходів і зборів, остання не надала.

Відтак, суд на підставі наявних документів не має можливості пересвідчитись, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, чи в наявності інших установлених законом підстав для звільнення від сплати судового збору.

На підставі викладеного, враховуючи наведені заявником доводи та надані докази суд не вбачає достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору у справі, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Враховуючи, що стороною необґрунтовано подане клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд відмовляє позивачу у заявленому клопотанні.

Оскільки позивачу відмовлено у задоволені клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Отже, позивачу необхідно у відповідності до вимог ч. 2 ст. 176 ЦПК України вказати вартість нерухомого майна та враховуючи ціну позовних вимог надати докази сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За вказаних обставин заяву слід залишити без руху із наданням строку для виправлення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175,177, 185 ЦПК України, суддя, -

У х в а л и в :

Відмовити позивачу ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: державний нотаріус П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Демяносова Валентина Федорівна, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з моменту отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків вказаних в ухвалі шляхом подачі оригіналу документа, що підтверджує сплату судового збору, обо доказів звільнення від його сплати та роз`яснити, що у разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається не поданою та повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.Г. Таран