Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/2248/19
Провадження № 2/553/1149/2019
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
15.10.2019м. Полтава
Ленінський районний суд м. Полтави в складі:
головуючого судді Новака Ю.Д.,
при секретарі Каленіченко В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом, -
У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом, а саме просила суд визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .
В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 , а її син - ОСОБА_2 фактично не проживає без поважних причин у вищевказаній квартирі більше аніж один рік, що підтверджується в т.ч. актом, складеним сусідами позивача, підписи яких засвідчені начальником Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація № 2" Полтавської міської ради 19.09.2019 року.Також, відповідач в утриманні житла участі не приймає, спільного господарства з позивачем не веде, його речі у квартирі відсутні, а проживає він у іншому населеному пункті. Добровільно знятися з реєстраційного обліку відповідач не бажає, а його реєстрація перешкоджає позивачу вільно користуватися та розпоряджатися своєю власністю, отримувати субсидію та призводить до сплати комунальних послуг у збільшеному розмірі.
Позивач у судове засідання не з`явилася, але надала до суду заяву в якій позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити позов, а слухання справи проводити без її участі.
Відповідач у судове засідання не з`явився, направив до суду заяву про розгляд справи без його участі, не заперечував щодо задоволення позову.
Відповідно до вимог ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
15.10.2019 року судом винесено ухвалу про проведення заочного розгляду даної цивільної справи.
Суд,вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що у відповідності до свідоцтва про право власності на житло від 04.05.1993 р. та свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 12.11.2014 р. ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 .
У квартирі АДРЕСА_1 , зареєстровані: ОСОБА_1 , неповнолітні діти позивача: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), а також повнолітній син позивача - ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ).
Син позивача ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) фактично не проживає без поважних причин у вищевказаній квартирі більше аніж один рік, що підтверджується в т.ч. актом, складеним сусідами позивача, підписи яких засвідчені начальником Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація № 2" Полтавської міської ради 19.09.2019 р.
Згідно із статтею 405 Цивільного кодексу України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником
Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інще не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Відповідно до статті 156 ЖК Української PCP члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), шо йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
За згодою власника будинку (квартири) член його сім`ї вправі вселяти в займане ним жиле приміщення інших членів сім`ї. Члени сім`ї власника будинку (квартири) зобов`язані дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Повнолітні члени сім`ї власника зобов`язані брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і прибудинкової території та проведенню ремонту.
Спори між власником та членами його сім`ї про розмір участі у витратах вирішуються в судовому порядку. До членів сім`ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій стаггі 64 цього Кодексу.
Згідно із частиною першою статті 29 ЦК України місце проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому, у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово.
Згідно із статтею 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Відповідно до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до пункту 39 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №5 від 07.02.2014 «Про судову практику в справах про захист права власності та ішгшх речових прав» члени сім`ї власника житла, які проживають разом із ним, мають право користування цим житлом відповідно до закону (особистий сервітут, частина перша статті 405 ЦК).
З урахуванням зазначеного суди повинні виходити з того, що стосовно права членів сім`ї власника житлового приміщення на користування ним підлягають застосуванню положення статті 405 ЦК України.
Враховуючи викладене, а також те, що відповідач зареєстрований у квартирі АДРЕСА_1 , за цією адресою не проживає, що створює перешкоди в користуванні будинком його власнику ОСОБА_1 та обмежує її у праві вільно розпорядитись власністю, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання відповідача такими, що втратили право користування житловим приміщенням, є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 76-83, 89, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиЮ. Д. Новак