Справа №263/3599/17
Провадження № 2-п/263/47/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2019 року м. Маріуполь

Жовтневий районний суд міста Маріуполя Донецької області в складі: головуючого судді Шевченко О.Г., при секретарі Шпичак Є.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Маріуполі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, третя особа: Публічне акціонерне товариство Комерційного банку "Приват Банк",

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла вказана заява про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Маріуполя від 19.07.2019 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку "Приват Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, яким стягнуто з останнього на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором б/н від 21.10.2013 року, станом на 31.01.2017 року, за тілом кредиту у розмірі 4524.78 коп., заборгованості по процентам за користування кредитом у розмірі 27909.91 грн. та судовий збір у розмірі 1600,00 грн. При цьому, подана заява обґрунтована тим, що позивачем при зверненні до суду з даним позовом були пропущені строки позовної даності, а він, в свою чергу, не отримував ніяких викликів до судового засідання, у зв`язку з чим не міг надати свої заперечення щодо заявлених позовних вимог.

Заявник в судове засідання не з`явився, надав суду заяву з проханням про розгляд поданої ним заяви про скасування заочного рішення суду у його відсутність та про її задоволення.

Представник ПАТ КБ «Приватбанк» в судове засідання не з`явився, надав суду заяву з проханням про відкладення розгляду справи, у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні, вирішуючи яку, суд виходить з положень ч.1 ст. 287 ЦПК України, відповідно до яких неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви, у зв`язку з чим суд ухвалив проводити розгляд заяви про скасування заочного рішення суду у відсутність представника ПАТ КБ «Приватбанк».

Суд, ознайомившись з матеріалами справи, вважає, що заява підлягає задоволенню, а заочне рішення слід скасувати з наступних підстав.

Судом встановлено, що заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Маріуполя від 24.05.2017 року позов Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором був задоволений частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором б/н від 21.10.2013 року, станом на 31.01.2017 року, за тілом кредиту у розмірі 4524грн. 78 коп., заборгованості по процентам за користування кредитом у розмірі 27909 грн. 91 коп. та судовий збір у розмірі 1600.00 грн.

Вирішуючи подану заяву по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Справедливість судового розгляду за ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» вимагає створення рівних умов захисту прав та охоронюваних законом інтересів на всіх його стадіях, коли заінтересовані особи мають розраховувати на те, що, у всякому випадку, будуть застосовані правила щодо регулювання строків вчинення процесуальних дій, що мають, безсумнівно, мету забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання в контексті забезпечення ефективного захисту в суді принципу правової визначеності, за яким має враховуватися добросовісність заявника, момент, коли заінтересована особа мала б довідатися про судовий акт та про підстави, якими він вмотивований, у зв`язку з чим особа має нести тягар наслідків недотримання таких правил.

Враховуючи вищевикладене, зокрема відсутність відповідача у судових засіданнях по справі та зазначені ним обставини щодо пропуску ПАТ КБ «Приватбанк» при зверненні до суду з вказаним позовом строків позовної даності, які можуть істотно вплинути на вирішення спору по суті, суд вважає за доцільне заяву про скасування вищевказаного заочного рішення суду задовольнити, з метою забезпечення реалізації прав відповідача щодо доступу до правосуддя, з`ясування його правової позиції, природи правовідносин, забезпечення можливості сторонам виступити і висловити свою позицію з приводу поданої позовної заяви та вирішення спору мирним шляхом.

Крім того, у відповідності до ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою зокрема скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження, тому враховуючи правову природу спірних правовідносин дану справу слід призначити до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 187-192, 260, 261, 287-288, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Скасувати заочне рішення Жовтневого районного суду м. Маріуполя від 24.05.2017 року за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку "Приват Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку "Приват Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором на 22.10.2019 року на 09.45 годину у приміщенні суду.

У судове засідання викликати сторони.

Встановити відповідачу строк для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачці та надати суду підтвердження направлення відзиву останній.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог, вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Відповідач зобов`язаний подати до суду заяву свідка з відповідями на поставлені в позові запитання позивача не пізніше як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копію цієї заяви свідка відповідач зобов`язаний надіслати позивачам у той самий строк.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються: ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи; якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Роз`яснити учасникам справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання зазначених вимог, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.А. Шевченко