ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/4820/1288/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2019 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд у складі колегії

суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Грох Л.М. (суддя-доповідач), Костенка А.М., Спірідонової Т.В.,

секретар судового засідання Кошельник В.М.,

з участю прокурора та представників сторін,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою першого заступника керівника Хмельницької місцевої прокуратури на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області в складі судді Продана Б.Г. від 06 травня 2019 року про залишення без розгляду позовної заяви першого заступника керівника Хмельницької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Хмельницької міської ради до ОСОБА_1 про стягнення збитків.

Заслухавши доповідача, пояснення учасників процесу, перевіривши матеріали справи, ознайомившись з доводами апеляційної скарги, суд

в с т а н о в и в:

В серпні 2018 року перший заступник керівника Хмельницької місцевої прокуратури звернувся в суд з позовом в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, Хмельницької міської ради до ОСОБА_1 про стягнення збитків (упущеної вигоди), завданих невиконанням зобов`язання щодо сплати пайової участі у створенні та розвитку інфраструктури м. Хмельницького.

В обґрунтування вимог зазначав, що ОСОБА_1 у 2015 році здійснив реконструкцію квартири АДРЕСА_1 під офіс з влаштуванням вхідного тамбуру та блоку з легких конструкцій по АДРЕСА_1 . Об`єкт прийнято в експлуатацію відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої Управлінням ДАБІ у Хмельницькій області 27.11.2015 року. Всупереч вимогам Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» відповідач про укладення договору пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста з Хмельницькою міською радою не звернувся, документів для визначення розміру пайової участі на укладення договору не надав, коштів пайової участі на створення і розвиток зазначеної інфраструктури м. Хмельницького до місцевого бюджету не сплатив.

В умовах тривалого ухилення відповідача від сплати пайової участі, Хмельницькою міською радою заходів представницького характеру до захисту інтересів держави та територіальної громади в суді не здійснено. Тому позов на захист інтересів держави пред`явлено прокурором. Просив стягнути з ОСОБА_1 на користь Хмельницької міської ради 61638 грн. збитків, завданих невиконанням зобов`язання щодо сплати пайової участі.

Представник відповідача в ході розгляду справи по суті заявила клопотання про залишення позову без розгляду, оскільки, на її думку, прокурор не мав законних підстав на представництво держави в цих відносинах.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 06.05.2019 року клопотання задоволено.

Позовну заяву першого заступника керівника Хмельницької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Хмельницької міської ради до ОСОБА_1 про стягнення 61638 грн. збитків, завданих невиконанням зобов`язання щодо сплати пайової участі у створенні і розвитку інфраструктури м. Хмельницького - залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі перший заступник керівника Хмельницької місцевої прокуратури вважає ухвалу суду незаконною, прийнятою з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. На думку апелянта, судом не враховано, що положеннями ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ст. 56 ЦПК України, якими врегульовано підстави звернення прокурора до суду в інтересах держави, не передбачено обов`язку прокурора зазначати причини нездійснення або неналежного здійснення захисту порушених інтересів держави відповідним органом, сам факт бездіяльності Хмельницької міської ради є підставою для звернення прокурора з відповідним позовом на захист інтересів територіальної громади міста. Прокурор позбавлений повноважень встановлювати причини нездійснення або неналежного здійснення захисту порушених інтересів держави та вживати заходи впливу до посадових осіб відповідного органу, які є відповідальними за здійснення відповідних повноважень.

В засіданні апеляційного суду прокурор підтримала апеляційну скаргу з викладених у ній мотивів.

Представник Хмельницької міської ради, підтримавши апеляційну скаргу, визнала, що міська рада неналежно здійснювала захист порушених інтересів держави та територіальної громади.

Представник відповідача просила відхилити апеляційну скаргу як безпідставну.

Апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Так, відповідно до ч.1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За змістом п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справи, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм матеріального та процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Залишаючи без розгляду позовну заяву першого заступника керівника місцевої прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Хмельницької міської ради, суд першої інстанції виходив з того, що прокурором не доведено нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах суб`єктом владних повноважень, а отже, у прокуратури відсутні правові підстави для представництва інтересів держави та позов заявлено особою, яка немає процесуальної дієздатності.

Проте з таким висновком не можна погодитися, зважаючи на таке.

Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ст.ст. 6, 19 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за й позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 3-4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Отже, за змістом наведеної норми прокурор може представляти інтереси держави в суді у випадку, зокрема, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Згідно із правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 04.04.2019 у справі №924/349/18, нездійснення позивачем тривалий час захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, незвернення у суд з відповідним позовом протягом тривалого проміжку часу після звернення до відповідача, прокурор мав право звернутися до суду із даним позовом. При цьому нормами чинного законодавства не передбачений обов`язок прокурора встановлювати причини, з яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.

Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді згідно п. 4 ст. 56 ЦПК України має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу про залишення позовної заяви без руху для усунення її недоліків і повернення у разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк ці недоліки не були усунуті.

Прокурор на виконання п. 4 ст. 56 ЦПК України, абзацу першого частино третьої, абзацу першого частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» у тексті позовної заяви обґрунтував підстави для здійснення представництва інтересів держави в суді - нездійснення Хмельницькою міською радою заходів, спрямованих на захист інтересів територіальної громади в судовому порядку.

21.08.2018 року Хмельницький міськрайонний суд постановив ухвалу про прийняття позовної заяви та відкрив провадження у справі. Мотивував ухвалу тим, що подана прокурором позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України. Жодних недоліків цієї заяви в частині відсутності обґрунтування прокурором підстави для представництва інтересів держави суд першої інстанції не виявив, і позовну заяву прокурора як з цих, так і з інших підстав без руху не залишав.

Апеляційний суд констатує, що з цієї дати і до часу винесення оскаржуваної ухвали суд першої інстанції здійснював розгляд вказаної справи майже 9 місяців, відбулося 8 судових засідань у справі.

Допустивши згідно з абзацом другим частини четвертої ст. 23 Закону представництво прокурором інтересів держави, через вісім місяців після відкриття провадження у справі 21.08.2018 року Хмельницький міськрайонний суд постановив ухвалу, якою позовну заяву першого заступника керівника Хмельницької місцевої прокуратури в інтересах держави залишив без розгляду.

Суд першої інстанції встановив, що прокурор зазначив у позовній заяві підставу для здійснення ним представництва, проте вважав її недоведеною.

При цьому судом не враховано в повній мірі, що підставою для звернення прокурора з цим позовом стало «нездійснення захисту» Хмельницькою міською радою майнових прав та інтересів держави та територіальної громади міста, тобто її пасивна поведінка. Так, в умовах тривалого ухилення відповідача (з 28.11.2015 - дати реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації) від сплати пайової участі Хмельницькою міською радою не здійснено жодних заходів представницького характеру до захисту інтересів держави та територіальної громади в суді.

Усвідомлюючи порушення інтересів територіальної громади, що підтверджується листом Хмельницької міської ради від 23.11.2017 №01-16-931, направленим на адресу ОСОБА_1 щодо необхідності укладення договору та сплати коштів пайової участі, та маючи відповідні повноваження для їх захисту, Хмельницька міська рада більш як 2,5 роки не зверталась з позовом до суду про стягнення збитків (упущеної вигоди), завданих невиконанням зобов`язання щодо пайової участі у створенні і розвитку інженерно - транспортної інфраструктури міста.

Ця обставина підтверджена представником міської ради.

Отже, сам факт тривалої бездіяльності Хмельницької міської ради є підставою для звернення прокурора з відповідним позовом на захист інтересів територіальної громади міста.

В свою чергу незгода суду з наведеним у позовній заяві на виконання п. 4 ст. 56 ЦПК України обґрунтуванням прокурора щодо визначеної ним підстави представництва, як і неподання прокурором доказів невиконання органом влади своїх повноважень здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, не є підставою для залишення позову без розгляду, як помилково вважав суд першої інстанції.

Судом не враховано, що ст. 131-1 Конституції України, ст.23 Закону України «Про прокуратуру», ст.56 ЦПК України, які визначають правові засади представництва прокурором інтересів держави в суді, не вимагають від прокурора надання доказів нездійснення чи неналежного здійснення повноважень органом державної влади чи місцевого самоврядування.

Прокурор позбавлений повноважень встановлювати причини нездійснення або неналежного здійснення захисту порушених інтересів держави та вживати заходи впливу до посадових осіб відповідного органу, які є відповідальними за здійснення відповідних повноважень.

Витребування прокурором таких даних порушувало б положення ч. 2 ст.19 Конституції України, згідно із якими органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Такий висновок цілком узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 21.01.2019 року у справі №909/516/18.

З врахуванням наведеного апеляційний суд дійшов висновку, що оскаржувана ухвала підлягає скасуванню як прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, а справу слід направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.374, 379, 382, 389, 390 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу першого заступника керівника Хмельницької місцевої прокуратури задовольнити.

Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 06 травня 2019 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повна постанова складена 23 вересня 2019 року.

Судді Л.М. Грох

А.М. Костенко

Т.В. Спірідонова