Справа № 530/1740/16-ц
Номер провадження 2/530/15/19
УХВАЛА

іменем України

27.09.2019 року Зіньківський районний суд Полтавської області в складі: головуючого - судді Должко С.Р., секретаря Стрілець Л.Г., розглянувши заяву відповідача Приватного підприємства "Агроекологія" про відвід судді Должко С.Р., по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного підприємства "Агроекологія" треті особи реєстраційна служба Зіньківського районного управління юстиції Полтавської області, Відділ Держгеокадастру у Зіньківському районі Полтавської області про визнання правочину недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Зіньківського районного суду Полтавської області з позовом до Приватного підприємства "Агроекологія", треті особи: реєстраційна служба Зіньківського районного управління юстиції Полтавської області, Відділ Держгеокадастру у Зіньківському районі Полтавської області про визнання правочину недійсним.

Від відповідача Приватного підприємства "Агроекологія" надійшла письмова заява про відвід судді Должко С.Р..

В своїй скарзі Приватне підприємство "Агроекологія" вказує, що ПП «Агроекологія» неодноразово зверталось до головуючого у справі з вимогою надати процесуальні ухвали у справі, зокрема, про відкриття провадження у справі, про прийняття провадження у справі та про закінчення підготовчого провадження.

Суддя С.Р. Должко систематично зухвало ігнорує вимоги процесуального закону та звернення учасника судового розгляду, що свідчить про упереджене ставлення суду і перешкоди у доступі до правосуддя.

ПП «Агроекологія» неодноразово, з суворим дотриманням вимог процесуального закону, зверталось з зустрічним позовом у справі.

Проте суддя С.Р.Должко п`ять разів поспіль, в тому числі шляхом фальсифікації документів, відмовив у прийнятті зустрічних позовних вимог без достатніх правових підстав.

Суддя систематично зухвало ігнорує вимоги процесуального закону та звернення учасника судового розгляду, що свідчить про упереджене ставлення суду і перешкоди у доступі до правосуддя.

Згідно зі ст. 12 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У Бангалорських принципах суддівської поведінки наголошується: «Не досить лише вершити правосуддя; потрібно, щоб його звершення було очевидним для загалу».

Про необхідність реалізації зазначеного принципу викладена Європейським судом з прав людини, зокрема, в справі «Де Куббер проти Бельгії». ЄСПЛ вказав, що навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться» (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії» (De Cubber v. Belgium), від 26.10.1984 р., п. 26).

ПП «Агроекологія» заявляє відвід судді С.Р. Должку, який працює в Зіньківському районному суді Полтавської області.

Згідно зі ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Згідно зі ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У Бангалорських принципах наголошується: «Не досить лише вершити правосуддя; потрібно, щоб його звершення було очевидним для загалу».

Про необхідність реалізації зазначеного принципу викладена в Європейського суду з прав людини, зокрема, в справі «Де Куббер проти Бельгії». ЄСПЛ вказав, що навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться» (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії» (De Cubber v. Belgium), від 26.10.1984 р., п. 26; рішення у справі «Білуха проти України», заява N 33949/02, п. 53).

Отже, за обставинами справи суддя повинен обачно дозволити реалізацію сторонами усіх процесуальних стадій розгляду справи та забезпечити виконання процедурних питань з усією ретельністю і без створення штучних перешкод без достатніх підстав.

Очевидно, що суддя вміє користуватись ЄДР судових рішень, зокрема, через постійне виконання приписів Закону України «Про доступ до судових рішень» та Закону України «Про судоустрій та статус суддів».

А відтак очевидно, що суддя повинен бути обачливим і безумовно обізнаний про те, що зустрічний позов повинен розглядатись в тому самому провадженні, а не відкриватись окрема справа та надаватись окремий унікальний номер провадження.

Міркування судді, викладені ним в численних процесуальних документах по справі щодо нібито необізнаності з вимогами ЦПК України, очевидно є упередженими і свідчать про відверте бажання судді не допустити прийняття справи до свого провадження та перешкодити ПП «Агроекологія» у доступі до суду та захисту своїх інтересів шляхом пред`явлення зустрічного позову.

Отже, неупереджений сторонній спостерігач вбачатиме в поведінці судді ознаки грубої упередженості та зловживання розумними сумнівами, вчинення необачних і свавільних дій з метою перешкоджання як захисту законних інтересів ПП «Агроекологія», так і реалізації верховенства права і конституційних гарантій правової держави.

Зухвале нехтування суддею дає достатні підстави вважати, що він не може розглядати справу через власну упередженість, зацікавленість у вирішенні справи та систематичне порушення норм закону.

Крім наведеного, суддя С.Р.Должко в якості слідчого судді здійснив заходи для порушення стосовно позивача досудового розслідування задля притягнення його до кримінальної відповідальності.

Ухвалою слідчого судді Зіньківського районного суду Полтавської області від 22 червня 2018 р. у справі № 530/820/18 задоволено скаргу заявника про бездіяльність. Згідно з резолютивною частиною зазначеного судового рішення суддею визнано бездіяльність посадових осіб Зіньківського відділення поліції Гадяцького ВП ГУНП у Полтавській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 06.06.2018 року про вчинення відносно мене кримінального правопорушення, незаконною; зобов`язано посадових осіб Зіньківського відділення поліції Гадяцького ВП ГУНП у Полтавській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, передбаченого ч 1 ст. 164 Кримінального кодексу України, та провести повний та всебічний розгляд заяви згідно з КПК України. Судове рішення набуло законної сили і оприлюднено в ЄДР судових рішень за № 74855911.

На підставі зазначеного судового рішення суду внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000247.

Натомість ухвалою слідчого судді Зіньківського районного суду Полтавської області від 30.07.2018 р. у справі №530/971/18 без достатніх правових підстав по суті заморожене подальше розслідування справи щодо ОСОБА_2 щодо злісної несплати аліментів.

Тобто суддя своїми діями перешкоджає досудовому розслідуванню та заявнику у притягненні ОСОБА_2 до кримінальної відповідальності, чим виявляє однозначну схильність до позивача у справі, тлумачення закону на його користь з метою недопущення притягнення до кримінальної відповідальності, дієво обмежує заявнику в правах в межах кримінального розслідування, хоча такі права гарантовані КПК України та ґрунтуються на рішеннях ЄСПЛ щодо позитивного обов`язку держави розслідувати кримінальні злочини.

Отже, суддя має відповідну власну упереджену позицію і міркування, що безумовно впливатимуть на здійснення ним правосуддя. Крім того, суддя С.Р. Должко усвідомлює, що в разі задоволення позову заявниця у справі №530/820/18 буде позбавлена можливості отримати аліменти на спільну з ОСОБА_2 дитину через відсутність грошових зобов`язань з боку ПП «Агроекологія» в разі задоволення позову, а також відсутність інших доходів у ОСОБА_3 , який веде маргінальний спосіб життя.

12.12.2018 постановою Полтавського апеляційного суду скасоване судове рішення у справі №530/1109/17 за участі тих самих учасників судового розгляду, ухвалене суддею всупереч нормам процесуального права та реалізації конституційних норм правосуддя.

Очевидно, що за наведених обставин суддя не може повторно брати участь в розгляді справи.

Проте всупереч ст. 37 ЦПК України суддя не заявив самовідвід і протиправно прийняв розгляд скарги до провадження із маніпуляцією реєстраційним номером справи.

Зважаючи на викладене, судом першої інстанції не враховано приписи норм процесуального права, що спричиняє неповноту та необ`єктивність судового розгляду.

Порушення зазначеного порядку свідчитиме про нехтування судом першої інстанції приписів норм процесуального права, спричинятиме обмеження прав учасників судового розгляду на судовий захист і тягне скасування судового рішення в апеляційному порядку як таке, що ухвалене судом першої інстанції з грубим порушенням норм процесуального права всупереч імперативним положенням і букві закону.

Фактично апеляційний суд встановив, що суддя вчинив достатньо дій, що свідчать про порушення ним базових принципів правосуддя.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Згідно п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка підлягає застосуванню відповідно до ст.9 Конституції, та ст.2, ч.1 ст.8 ЦПК України та ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Також, у рішеннях «Білуха проти України» від 09.11.2006 року, «Ветштайн проти Швейцарії» від 28.10.1998 року ЄСПЛ наголошує, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід.

За пунктом 12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення. У цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: «Ніхто не може бути суддею у власній справі». Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони у будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Суддя під час здійснення судочинства зобов`язаний бути неупередженим та незалежним, не повинен виявляти будь-якої упередженості та особистих переконань керуватися під час прийняття рішення лише вимогами закону та фактами, які ним встановлені.

Відповідно до ст.15 Кодексу суддівської етики, затвердженого рішенням XI (чергового) з`їзду суддів України від 22.02.2013 р., неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством, у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат розгляду справи. Суддя не повинен зловживати правом на самовідвід.

Відповідно до п.2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, які враховані при прийнятті Кодексу суддівської етики, судді заявлено відвід в розгляді справи в тому випадку, коли у стороннього спостерігача виникли сумніви в неупередженості судді.

Аналізуючи викладені в заяві посилання відповідача Приватного підприємства "Агроекологія" доводи, суд приходить до висновку про не доведеність вказаних обставин, проте суд, звертає увагу на те, що правосуддя здійснюється на засадах верховенства права та забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виходячи з вищевикладеного, беручи до уваги те, що відвід гарантує неупередженість та об`єктивність здійснення правосуддя, а також з метою уникнення будь-яких сумнівів в учасників судового процесу щодо неупередженості судді Должко С.Р. та об`єктивного розгляду даної справи, тому з метою виключення подальших конфліктних ситуацій та «певної» поведінки відповідача Приватного підприємства "Агроекологія" , з метою оперативного та об`єктивного розгляду вказаної цивільної справи, суд приймає рішення про задоволення заяви про відвід судді Должко С.Р.

Відповідно до ч. 11 ст. 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 38-40, 182, 260,261 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Заяву заяву відповідача Приватного підприємства "Агроекологія" про відвід судді Должко С.Р., по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного підприємства "Агроекологія", треті особи: реєстраційна служба Зіньківського районного управління юстиції Полтавської області, Відділ Держгеокадастру у Зіньківському районі Полтавської області про визнання правочину недійсним - задовольнити.

Відвести суддю Должко С.Р. від розгляду справи №530/1740/16-ц.

Цивільну справу №530/1740/16-ц по цивільній справі за позовною заявою позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного підприємства "Агроекологія" треті особи реєстраційна служба Зіньківського районного управління юстиції Полтавської області, Відділ Держгеокадастру у Зіньківському районі Полтавської області про визнання правочину недійсним передати до канцелярії суду, для вирішення питання згідно ст.14, 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Зіньківського районного суду

Полтавської області С. Р. Должко