ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 641/8578/18 Головуючий суддя І інстанції Фанда О. А.
Провадження № 22-ц/818/3506/19 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Спори, пов`язані із застосуванням Закону України "Про захист прав споживачів"
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2019 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі суддів судової колегії судової палати у цивільних справах :

судді-доповідача Яцини В.Б.

суддів колегії - Бровченка І.О., Кругової С.С.,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справиапеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 08 травня 2019 року, ухвалене у складі головуючого судді Фанда О.А., по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

26 листопада 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Комінтернівського районного суду м. Харкова з позовом до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання дій незаконними рішення АТ «Харківобленерго», оформлене протоколом № 146 від 5 листопада 2018 року про нарахування на підставі акту № 220782 від 24 жовтня 2018 року суми збитків, а нараховану суму у розмірі 12793 грн визнати такою, що підлягає скасуванню; визнати незаконним нарахування АТ «Харківобленерго» заборгованості станом на 26 жовтня 2018 року в сумі 15435,10 грн. та нараховану суму у розмірі 15435,10 грн. такою, що підлягає скасуванню.

Позовна заява мотивована тим, що позивач є споживачем електроенергії за адресою: АДРЕСА_1 за двома особовими рахунками № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 на різні системи підключення до мереж електропостачання з індивідуальними приладами обліку спожитої електроенергії по кожній системі підключення.

Листом від 7 листопада 2018 року № 57РВ/32-853 Акціонерне товариство (далі АТ) «Харківобленерго» повідомило його про результати розгляду Акту порушення від 26 жовтня 2018 року та про наявну в нього, позивача, заборгованість станом на 26 жовтня 2018 року в сумі 15435,10 грн. В додатку до листа надано протокол № 147 від 5 листопада 2018 року про спожиту електроенергію за період з 30 вересня 2018 року по 24 жовтня 2018 року 9375 Квт.

Зазначав, що 24 жовтня 2018 року він був за межами м. Харкова, а допустив контролерів для зняття показників лічильника лише 26 жовтня 2018 року в день складення акту про порушення № 220897. Крім цього, 26 жовтня 2018 року було здійснено заміну лічильника № 591295 СО ЄА09М2 на лічильник № 8241594 NIK 2102-02М2В. Згідно акту заміни, технічної перевірки та пломбування розрахункових засобів обліку у побутовому секторі № 009828 від 26 жовтня 2018 року показники лічильника № 591295 СО ЄА09М2 складали 000458, а тому станом на 24 жовтня 2018 року не могло бути спожито 9375 Квт. Згідно рахунків за спожиту енергію за липень та вересень 2018 року ОСОБА_1 заборгованості за спожиті послуги не мав, а тому нарахування заборгованості відповідачем в сумі 15435 грн є незаконним та підлягає скасуванню.

Зазначив, що за особовим рахунком № НОМЕР_1 прилад обліку спожитої енергії № 39617 СТЕА05М встановлений на вулиці, на фасаді гаражу, тобто будь-які особи мають вільний доступ до вказаного приладу обліку. 26 жовтня 2018 року при складанні акту про порушення № 220897 співробітниками АТ «Харківобленерго» було пред`явлено його до підписання разом з актом про порушення № 220782 від 24 жовтня 2018 року. При цьому співробітники АТ «Харківобленерго» запевнили його, що він підписує акт від 26 жовтня 2018 року в двох екземплярах.

У акті про порушення № 220782 від 24 жовтня 2018 року вказано про наявність стороннього приладу з дистанційним управлінням, який знижує показання приладу обліку, внаслідок чого електроенергія, що споживається не враховується приладом обліку. На підставі вказаного акту відповідачем прийнято рішення, оформлене протоколом № 46 від 5 листопада 2018 року про нарахування на підставі акту № 220782 від 24 жовтня 2018 року суми збитків у розмірі 12793 грн. З таким рішенням позивач не погоджується, оскільки лічильник встановлений на вулиці на фасаді гаражу і будь-яка особа має вільний доступ до прибору обліку електроенергії; він не був присутній при складанні акту про порушення; в акті не зазначені відповідні пункти Правил роздрібного ринку електричної енергії або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, а лише є посилання на Правила роздрібного ринку електричної енергії в цілому, що є порушенням складання акту. Крім цього, він, як споживач, жодним чином не міг встановити сторонній пристрій з дистанційним управлінням усередині приладу обліку електроенергії без пошкодження пломб приладу обліку. Про дату та місце розгляду акту порушення № 220782 від 24 жовтня 2018 року він не повідомлявся, а тому не брав участі в засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 08 травня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Апеляційна скарга мотивована тим, що рішення незаконне та необґрунтоване, ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права. Вважає, що суд першої інстанції визнав встановленими обставини, які не були доведені відповідачем, і зробив невідповідні обставинам справи висновки.

На обґрунтування навів доводи, які зазначав в якості підстав позову.

Вказав, щодо в суді доведено, і це не заперечувалось відповідачем, що 24.10.2018 року позивача не було вдома, доступ до лічильника закритий, і контролери ніяк не могли потрапити за паркан, щоб отримати показники лічильника. Підставою нарахування заборгованості стала лише довідка абоненту, яка є одностороннім документом, складеним без участі споживача. В судовому засіданні представник відповідача підтвердила, що жодного двостороннього документа споживачем та постачальником електроенергії про зняття показів лічильника не підписувалось. Єдиний документ, який був підписаний ОСОБА_1 - це акт заміни, технічної перевірки та пломбування розрахункових засобів обліку у побутовому секторі № 009828 від 26.10.2018 року. Посилання відповідача на те, що 26.10.2018 року було виявлено порушення пломб на шафі лічильника, а значить споживач міг відмотати показники на менші, є тільки припущенням. Пломби на самому лічильному механізмі не були порушені, а також судом не було встановлено, що мало місце втручання в лічильний механізм лічильника.

Надана суду фотографія лічильника № 591195 не є належним і допустимим доказом, оскільки представлена фотографія не містить ознак: де саме зроблено фото, в якій місцевості і в який час. Лічильник № 591295 з часу його заміни 26.10.2018 року знаходився у відповідача. Вважає, що фото лічильника могло бути зроблено вже після його заміни.

У наданому письмовому відзиві представник АК «Харківобленерго» адвокат Яценко А.О. просить апеляційну скаргу апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - залишити без задоволення, а рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 08 травня 2019 року - без змін.

В обґрунтування відзиву вказала, що під час складання актів №№ 220782, 220897 жодні права позивача не були порушені. 24 жовтня 2018 року за адресою позивача працівниками AT «Харківобленерго» було виявлено використання електричних засобів, які знижують показання приладу обліку, внаслідок чого електроенергія, що споживається не до враховується приладом обліку. Виявлені порушення згідно п. 8.2.5 Правил були зафіксовані в акті № 220782 від 24 жовтня 2018 року. Після виявлення та фіксування порушення прилад обліку було знято та передано на технічний огляд. 22 листопада 2018 року за результатами технічного огляду № 49 встановлено, що наявний сторонній пристрій не передбачений конструкцією ПО, що впливає на роботу лічильного механізму, облік електричної енергії достовірний при активації стороннього пристрою. В акті про порушення вказана дата розгляду акту про порушення комісією 5 листопада 2018 року. В акті про порушення позивач розписався та жодних зауважень не зазначив. Рішення комісії було оформлено протоколом від 5 листопада 2018 року № 146, копія якого була направлена споживачу. Обидва акти були підписані позивачем. Заперечення він не вносив до Акту, хоча представниками Товариства йому було озвучене дане право. На ознайомлення з Актами у Позивача було достатньо часу, що не заперечує і сам позивач, оскільки зазначає, що представники Товариства провели близько 4 годин з позивачем за його адресою, в його присутності, та з його дозволу. Всі виявлені порушення та обставини були підтверджені в судовому засіданні свідками зі сторони Товариства, а саме особами, які складали дані акти про порушення.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до ст. 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглянув справу за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими для апеляційного провадження, які передбачені у ч. 1 ст. 369 ЦПК України, з огляду на зміст та ціну позову, без повідомлення учасників справи.

Частинами 1, 3 статті 369 ЦПК України передбачено, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 369 ЦПК України передбачено, що апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Колегія суддів, відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України вислухала доповідь суддю-доповідача, перевірила законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і вважає, що скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам рішення суду відповідає у повній мірі.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що заявлені позовні вимоги позивача не знайшли свого повного підтвердження, є необґрунтованими, та не доведеними.

Так, за змістом ст.714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року №2019-VIII, «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 14 березня 2018 року №312, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562.

Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До зазначеного договору застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Частиною четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктом 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно з законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електроенергії без приладів обліку.

За змістом пункту 53 ПКЕЕН У разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії згідно договору про користування електричною енергією від 24 березня 2006 року № 313001, а також є споживачем за договором від 24 жовтня 2011 року № 313245 (підсобне приміщення).

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про електроенергетику» (далі - Закон) споживачами електроенергії є суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, які використовують енергію для власних потреб на підставі договорів про її продаж та купівлю.

Відповідно до статті 26 Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Згідно ст. 27 Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією.

Відповідно до пункту 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Пунктом 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії зазначено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Розмір відшкодування збитків, обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562.

Відповідно до пункту 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог правил користування електричною енергією для населення, та в разі виявлення таких порушень правил користування електричною енергією для населення: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому правилами користування електричною енергією для населення, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому правилами користування електричною енергією для населення, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Відповідно до пункту 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

В п.4 Методики факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН (1357-99-п) оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. Уразі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення.

Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Споживачі та представники енергопостачальника підчас здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото-та відео зйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3. Облік бланків актів про порушення ведеться у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися протягом трьох років від дати оформлення акта про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ (z0417-96). Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення.

24 жовтня 2018 року за адресою позивача працівниками АТ «Харківобленерго» було виявлено використання електричних засобів, які знижують показання приладу обліку, внаслідок чого електроенергія, що споживається не до враховується приладом обліку. Виявлені порушення згідно п. 8.2.5 Правил були зафіксовані в акті № 220782 від 24 жовтня 2018 року. Після виявлення та фіксування порушення прилад обліку було знято та передано на технічний огляд. 22 листопада 2018 року за результатами технічного огляду № 649 встановлено, що наявний сторонній пристрій не передбачений конструкцією ПО, що впливає на роботу лічильного механізму, облік електричної енергії недостовірний при активації стороннього пристрою. В акті про порушення вказана дата розгляду акту про порушення комісією 5 листопада 2018 року. В акті про порушення позивач розписався та жодних зауважень не зазначив. Рішення комісії було оформлено протоколом від 5 листопада 2018 року № 146, копія якого була направлена споживачу.

Відповідно до рішення комісії нарахування за актом становить 12793,72 грн. Така сума була нарахована відповідно до п. 3.3 Методики, а саме: якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої, електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

26 жовтня 2018 року при огляді електроустановки за адресою позивача було виявлено відсутність пломби на іншому приладі обліку, що є порушенням п.п. 5, 8 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Про порушення було складено акт від 26 жовтня 2018 року № 220897. Відповідно до п. 8.2.6 Правил на підставі акту № 220897 від 26 жовтня 2018 року проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол № 147 від 5 листопада 2018 року.

Відповідно до пункту 1 статті 714 ЦК України за договором постачання енергетики та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Пунктом 11 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН) передбачено, що відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах споживача, та пломб на них несе споживач.

Згідно з пунктом 42 ПКЕЕН, споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача.

Відповідно до пункту 48 ПКЕЕНспоживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Підставами відповідальності споживача електроенергії за пунктом 48 ПКЕЕН, є зокрема порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Пунктом 53 ПКЕЕН пункту 4.1 Методики передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Так, згідно з пп «а» п. 3.3 Методики від 04 травня 2006 року № 562 розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

Порушення правил користування електричною енергією підтверджується наявним у справі актом № 220782 від 24 жовтня 2018 року, який містить підписи трьох представників енергопостачальника із зазначенням характеру порушення.

У вказаному акті про порушення є підпис споживача ОСОБА_1 будь-яких зауважень чи заперечень позивач не висловив, один примірник акту отримав.

Однак, у вказаному акті про порушення є підпис споживача ОСОБА_1 будь-яких зауважень чи заперечень позивач не висловив, один примірник акту отримав, зміст зафіксованого в акті правопорушення він не спростував. При цьому своїх заперечень розмір нарахування позивачем також не спростовано.

В Акті було зазначено, що порушення ОСОБА_1 ПКЕЕН відбулося у зв`язку з безобліковим споживанням електричної енергії, якебуло виявлено використання електричних засобів, які знижують показання приладу обліку, внаслідок чого електроенергія, що споживається не до враховується приладом обліку

Тобто, період за який розрахована заборгованість також відповідає вимогам ПКЕЕН.

Відповідно достатті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності.

Стаття 81 ЦПК України надає право сторонам та іншим учасникам справи подавати докази на підтвердження своїх вимог або заперечень.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1статті 76 ЦПК України).

Частиною 3 статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином позовні вимоги та доводи позивача не підтверджені належними доказами, складений акт, який відповідає вимогам нормативних актів, не був оскаржений позивачем у встановленому законом порядку, будь-яких експертних висновків, які б спростовували як факт порушення, зафіксований актом, так і правильність розрахунку донарахування за актом не надавалось.

Безспірних доказів щодо споживання електричної енергії без порушень матеріали справи не містять. Не надано таких доказів і суду апеляційної інстанції. Оскільки ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії, то він повинен нести відповідальність за порушення Правил КЕЕН.

Суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, на підставі доказів, поданих сторонами, що належним чином оцінені, дійшов обґрунтованого висновку про доведеність вини позивача у порушенні ПКЕЕН, у зв`язку із чим наявні правові підстави для стягнення з нього на користь АК «Харківобленерго» збитків, спричинених безобліковим споживанням електричної енергії.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для скасування оскаржуваного рішення суду, так як зводяться до переоцінки доказів, такі доводи були предметом розгляду суду першої інстанції і не знайшли свого підтвердження.

Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів.

Таким чином, апелянтом всупереч положенням ст.ст. 12, 81 ЦПК України про процесуальний обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, - не надано до суду належних і допустимих доказів на спростовування висновків суду першої інстанції .

Враховуючи наведене, доводи апеляційної скарги не приводять апеляційний суд до висновку про порушення або неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, з якими законодавство пов`язує можливість скасування чи зміни судового рішення, тому рішення суду необхідно залишити без змін.

Судом першої інстанції правильно досліджені наявні у справі докази, їм надано належна оцінка, суд правильно застосував норми матеріального і процесуального права, а доводи скарги цього висновку не спростовують.

Оскільки суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції з передбачених ст. 375 ЦПК України підстав залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

В контексті правил ст. 141 ЦПК України відсутні підстави для перерозподілу судових витрат.

Керуючись ст.ст. 367,368, п. 1 ч.1 ст.374, ст.ст. 375, 381-384, 388,389 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

постановив:

Апеляційну скаргупредставника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 08 травня 2019 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст удового рішення складено 25 вересня 2019 року.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді І.О.Бровченко.

С.С.Кругова.