Ухвала

Іменем України

26 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 359/3578/19

провадження № 61-15399ск19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Сердюка В. В.,

розглянув касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на протокольну ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 червня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 08 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про збільшення розміру відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, у зв`язку із збільшенням вартості життя,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі») про збільшення розміру відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, у зв`язку із збільшенням вартості життя.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області

від 26 квітня 2019 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання на 03 червня 2019 року.

Протокольною ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 червня 2019 року замінено неналежного відповідача на належного - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі».

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» оскаржило її в апеляційному порядку.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 липня 2019 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на протокольну ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 червня 2019 року відмовлено.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що протокольна ухвала суду

від 03 червня 2019 року про заміну сторони відповідача не міститься в переліку статті 353 ЦПК України, а тому у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

У касаційній скарзі ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» просить скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій і передати справу до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття провадження, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Також у касаційній скарзі ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» порушує клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки повний текст ухвали Київського апеляційного суду від 08 липня 2019 року отримано 17 липня 2019 року, що підтверджується копією конверта Київського апеляційного суду щодо направлення копії ухвали суду 08 липня 2019 року на його адресу, а також інформацією щодо направлення поштових відправлень УДППЗ «Укрпошта», з вказівкою часу приймання та отримання, згідно з номером ідентифікатора поштового відправлення.

Відповідно до частин другої, третьої статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин, наявні підстави для його поновлення.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги на протокольну ухвалу суду першої інстанції

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6-8, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Крім того, вказана протокольна ухвала суду першої інстанції не була предметом перегляду суду апеляційної інстанції.

Оскарження протокольної ухвали суду першої інстанції про заміну сторони відповідача у наведеній вище статті 389 ЦПК України, яка є спеціальною нормою процесуального права, що регламентує право касаційного оскарження судових рішень у касаційному порядку, не передбачено.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 20 липня 2006 року у справі «Сокуренко і Стригун проти України» вказав, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Ураховуючи зазначене, у відкритті касаційного провадженняза касаційною скаргою ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на протокольну ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 червня

2019 року слід відмовити.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги на ухвалу суду апеляційної інстанції

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 259 ЦПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати. Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання.

Відповідно до частини другої статті 352 ЦПК України ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353цього Кодексу.

Частина перша статті 353 ЦПК України містить вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені окремо від рішення суду в апеляційному порядку.

Згідно з частиною другою статті 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Постановляючи ухвалу про відмову у відкритті апеляційного провадження, апеляційний суд виходив з того, що відповідно до частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо апеляційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає апеляційному оскарженню.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Враховуючи те, що протокольна ухвала суду першої інстанції про заміну неналежного відповідача на належного відповідно до положень ЦПК України не входить до переліку ухвал, визначеного статтею 353 ЦПК України, на які можуть бути подані скарги окремо від рішення суду, апеляційний суд повинен був таку апеляційну скаргу направити до суду першої інстанції для приведення її у відповідність до вимог підпункту 15.11 пункту 15 частини першої розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України.

Відповідно до підпункту 15.11 пункту 15 частини першої розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України у разі подання апеляційної скарги на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд першої інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню.

Разом з тим, апеляційний суд, встановивши, що протокольна ухвала Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 червня

2019 року про заміну відповідача не міститься в переліку статті 353 ЦПК України, відмовив у відкритті апеляційного провадження. Вчинення вказаної процесуальної дії судом апеляційної інстанції не впливає на правильність вирішення питання по суті, оскільки норми ЦПК України не передбачають оскарження в апеляційному порядку окремо протокольної ухвали. ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» не позбавлено права у разі не згоди з вказаною ухвалою суду першої інстанції висловити свої заперечення на неї разом із апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції по суті справи.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами для касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Пунктом 5 частини другої статті 394 ЦПК України встановлено, що суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до вимог пункту 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України

у справі з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), а також у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщоправильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Зі змісту касаційної скарги, оскаржуваних судових рішень та доданих до касаційної скарги матеріалів убачається, що вона є необґрунтованою, правильне застосовування норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а наведені в касаційній скарзі доводи не дають підстав для висновків щодо їх незаконності та неправильності.

Керуючись статтями 389, 390, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень задовольнити.

Поновити Приватному акціонерному товариству «ДТЕК Київські електромережі» строк на касаційне оскарження протокольної ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 червня

2019 року та ухвали Київського апеляційного суду від 08 липня 2019 року.

У відкритті касаційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про збільшення розміру відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, у зв`язку із збільшенням вартості життя, за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі»

на протокольну ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 червня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду

від 08 липня 2019 року відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. М. Фаловська

А. І. Грушицький

В. В. Сердюк