У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" жовтня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючої судді: Астаховій О.О.

при секретарі Індик М.В.

за участю:

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідачів ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лещінер Юлія Володимирівна, Головне територіальне управління юстиції України у м. Києві в особі Сьомої державної нотаріальної контори про визнання заповіту недійсним, -

в с т а н о в и в :

У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває означена цивільна справа.

У судовому засіданні представник позивача заявив клопотання про забезпечення доказів в якому просить визнати явку відповідача ОСОБА_5 обов`язковою; витребувати з прикордонної служби підтвердження перетину кордону України ОСОБА_5 в період з 1993 по 2018 р.р.; витребувати у ОСОБА_5 за адресою місця її проживання ( АДРЕСА_1 ) копію її паспорту та ідентифікаційного коду. Мотивуючи клопотання тим, що між відповідачем ОСОБА_5 та її бабусею ОСОБА_6 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 року було досягнуто домовленості, що відповідач ОСОБА_5 відмовиться від прийняття спадщини після померлої ОСОБА_6 , за оспорюваним позивачем заповітом. Для підтвердження цих обставин явка відповідача ОСОБА_5 , на думку представника позивача, має бути визнана судом обов`язковою. Інформація з прикордонної служби, на думку представника позивача має значення для правильного вирішення спору, оскільки підлягає з`ясуванню чи приїжджала відповідач після складання оспорюваного заповіту до України для встановлення родинних відносин між нею і родичами, та чи підписувала вона договір із представником ОСОБА_2, який здійснює представництво її інтересів на підставі договору про надання правової допомоги та ордеру. Крім того, має значення в розрізі даного спору паспортні дані та ідентифікаційний код відповідача ОСОБА_5 , що змушує представника позивача звернутись з даною заявою до суду.

У судовому засіданні представник відповідачів заперечував проти даного клопотання, вважав його необгрунтованим, спрямованим на затягування розгляду справи, а докази, які сторона позивач просить забезпечити, такими, що не мають значення для правильного вирішення справи.

Треті особи у судове засідання не з`явились, хоча про день, час та місце розгляду повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Направили заяви з проханням проводити розгляд справи у відсутність їхніх представників.

Суд, заслухавши клопотання представника позивача, думку представника відповідачів, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За п. 4 ч. 5 ст. 13 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч.1,2ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Згідно із ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 23.04.2018 року закінчено підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. ( а.с. 158,159).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 06.08.2018 року визначено порядок розгляду справи: призначення судово-психіатричної (посмертної) експертизи , вступне слово сторін, пояснення учасників справи, допит свідків.(а.с.183,185).

Представник позивача звернувся з клопотанням про забезпечення доказів на стадії судового розгляду, із клопотанням про поновлення процесуального строку на звернення з даним клопотанням до суду не звертається, вважає, що оскільки суд не перейшов до розгляду справи по суті, таке клопотання заявлено на відповідній стадії.

Проте, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання. Як було з`ясовано під час судового розгляду справи відповідач ОСОБА_5 , зареєстрованою по м. Києву не значиться. Адреса її фактичного проживання є: АДРЕСА_1 . Для підтвердження повноважень в суді представником ОСОБА_5 - ОСОБА_2 суду було надано договір про надання правової допомоги та ордер на представництво інтересів. Особу представника відповідачів судом було встановлено. Як пояснив представник відповідача, ОСОБА_5, не перетинала кордон України для підписання даного договору, він був направлений засобами поштового зв`язку. Таким чином, докази, щодо перетину кордону, які представник позивача просить витребувати суд на підтвердження обставин укладання договору про надання правової допомоги є недоцільним. Щодо підтвердження обставин, чи спілкувались з 1993 року відповідач із померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 , і родичами, то виходячи із меж заявлених позовних вимог, ця інформація не має доказового значення в розрізі даного спору, як і витребування копій паспорту та ідентифікаційного коду ОСОБА_5 при оспорюванні заповіту з підстав ч. 2 ст. 203 ЦК України. Щодо обов`язкової явки відповідача, то суд приходить до висновку, що за участю представника даного відповідача у судовому засіданні на даний час такої потреби не має.

З огляду на означене, суд приходить до висновку про необгрунтованість даного клопотання та відмову у його задоволенні.

Керуючись ст.ст. 84, 116, 260, 261, 353, ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення доказів - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали через Дніпровський районний суд м. Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Астахова