Справа №477/1767/19
Провадження №2-з/477/19/19
УХВАЛА

17 вересня 2019 року м. Миколаїв

Суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області Саукова А.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В :

Позивачі ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернулися до суду із позовом, в якому просять стягнути з ОСОБА_3 збитки в сумі 102822 грн. та судові витрати.

Згідно частини 6 статті 187 ЦПК України в порядку досудової підготовки судом був надісланий запит до відділу обліку та моніторингу про реєстрацію місця проживання УДМС України в Миколаївській області, відповідь на який надійшла 08 серпня 2019 року.

Ухвалою судді від 08 серпня 2019 року заява була залишена без руху для усунення недоліків, які були виправлені позивачем у встановлений судом строк.

Враховуючи час перебування головуючої судді у плановій щорічній відпустці, з 12 серпня по 13 вересня 2019 року, ухвалою судді від 16 вересня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 і ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування збитків, прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання у справі в порядку загального позовного провадження.

19 серпня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про забезпечення позову, до розгляду справи по суті, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_3 .

В обґрунтування заяви про забезпечення позову заявник зазначила, що ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_2 , яка розташована над квартирою АДРЕСА_1 , яка належить їй та ОСОБА_2 В квітні 2019 року ОСОБА_3 залила їх квартиру, чим спричинила збитки на суму 102822 грн.

В теперішній час відповідач намагається продати свою квартиру, щоб уникнути відповідальності за завдані залиттям збитки.

Згідно частини 1 статті 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

У відповідності до частини 1 статті 153 ЦПК України сторони та інші учасники справи в судове засідання не викликались.

Дослідивши заяву про забезпечення позову, судом встановлено наступне.

Відповідно до частини 1 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Частиною 2 статті 149 ЦПК України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Як зазначено в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

У пункті 4 вказаної Постанови, Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Види забезпечення позову визначені в статті 150 ЦПК України, серед яких є накладення арешту на майно.

Частиною 3 статті 150 ЦПК України, передбачено, що види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Заявник просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_3 . Хоча за змістом заяви вказує, що ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_2 . При цьому заявник просить вжити заходів по забезпеченню позову та до розгляду справи по суті накласти арешт на вищевказану квартиру, однак не вказані обставини за яких невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

Крім того, звертаючись до суду з відповідною заявою про забезпечення позову заявником не зазначено та не надано відомостей щодо належності майна відповідачу та вартості цього майна, що позбавляє можливості зробити висновок про наявність такого майна та співмірність забезпечення позову із заявленими позовними вимогами.

Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку, що клопотання заявника про забезпечення позову не підлягає задоволенню, оскільки нею не обґрунтовано необхідність забезпечення позову та не доведено існування обставин, за яких невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

Враховуючи час перебування головуючої судді у плановій щорічній відпустці, Керуючись статтями 149-154, 208-210 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду Миколаївської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У відповідності до підпункту 15.5 пункту 1 Перехідних положень ЦПК України в редакції від 03 жовтня 2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя А.А.Саукова