КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
У Х В А Л А

про повернення апеляційної скарги

30 вересня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Голуб С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 13 червня 2019 року про залишення позовної заяви без руху та ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 15 липня 2019 року про повернення позовної заяви у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Колексторська компанія «Гарант», ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Татаринцева Євгенія Анатоліївна, приватний нотаріус Коптєлова Оксана Ростиславівна, ОСОБА_5 , про визнання правочину недійсним та відновлення становища, яке існувало до порушення права приватної власності, шляхом індикаційної вимоги витребування житлової нерухомості,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 13 червня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, зазначені в ухвалі суду першої інстанції.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 15 липня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 було повернуто у зв`язку з невиконанням вимог вище вказаної ухвали суду.

Не погоджуючись з такими ухвалами суду, ОСОБА_1 подала 15 вересня 2019 року апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Разом з тим, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду в частині вимог щодо скасування ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 13 червня 2019 року про залишення позовної заяви без руху, враховуючи наступне.

Статтею 353 ЦПК України визначено вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Так, відповідно до ст. 353 ЦПК України ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи та зі змісту апеляційної скарги, ОСОБА_1 оскаржує ухвалу суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, яка не може бути самостійним предметом оскарження у відповідності до вимог цивільного процесуального законодавства. Заперечення на таку апеляційну скаргу можуть бути подані лише під час апеляційного оскарження рішення суду.

Так, у відповідності до ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

На підставі викладеного, суд доходить висновку про наявність достатніх правових підстав для повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 в частині оскарження ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 13 червня 2019 року про залишення позовної заяви без руху. При цьому, оригінал апеляційної скарги ОСОБА_1 залишається в матеріалах справи для розгляду вказаної скарги в частині оскарження ухвали суду першої інстанції від 15 липня 2019 року про повернення позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 353, 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 13 червня 2019 року про залишення позовної заяви без руху та ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 15 липня 2019 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Колексторська компанія «Гарант», ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Татаринцева Євгенія Анатоліївна, приватний нотаріус Коптєлова Оксана Ростиславівна, ОСОБА_5 , про визнання правочину недійсним та відновлення становища, яке існувало до порушення права приватної власності, шляхом індикаційної вимоги витребування житлової нерухомості в частині оскарження ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 13 червня 2019 року про залишення позовної заяви без руху повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Київського

апеляційного суду С.А. Голуб