КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/9535/2019
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2019 року м. Київ

Справа № 359/3997/18

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Немировської О.В., Чобіток А.О.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз», яка подана представником Дмитренко Оленою Олегівною,на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 26 грудня 2018 року, ухвалене у складі судді Борця Є.О.,

у справі за позовом Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором підряду,

встановив:

У травні 2018 року позивач ПАТ «Київоблгаз» звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором підряду.

Свої вимоги обґрунтовував тим, що 27 січня 2015 року між ПАТ «Київоблгаз» та ОСОБА_1 було укладено договір № 420 на приєднання до газових мереж, відповідно до умов якого ПАТ «Київоблгаз» зобов`язався забезпечити приєднання об`єктів системи газоспоживання до газових мереж по АДРЕСА_1 , а ОСОБА_1 зобов`язався сплатити грошові кошти в розмірі 8568 гривень на поточний рахунок позивача, відкритий в АБ «Кліринговий дім». ПАТ «Київоблгаз» виконав роботи з під`єднання та підключення газопостачання. Відповідач прийняв ці роботи та сплатив грошові кошти в розмірі 8568 гривень через ПАТ «КБ «Надра». Однак в ПАТ «КБ «Надра» була запроваджена тимчасова адміністрація, у зв`язку з чим, грошові кошти не надійшли на поточний рахунок позивача, відкритий в АБ «Кліринговий дім». На підставі викладеного, ПАТ «Київоблгаз» просить стягнути з ОСОБА_1 борг за договором підряду в розмірі 8568 гривень.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 26 грудня 2018 рокуу задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, представник ПАТ по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз» - Дмитренко О.О.звернулась до суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права. Вказувала, що позивач своїми діями жодним чином не порушив своїх зобов`язань перед відповідачем, оскільки належним чином виконав свої зобов`язання, що підтверджується підписаним актом прийому-передачі робіт. Водночас, виявлення факту ненадходження коштів на рахунок ПАТ «Київоблгаз не звільняє відповідача від виконання умов договору належним чином.

ПАТ «Київоблгаз» не перебуває у договірних відносинах з банком ПАТ «КБ «Надра». Відповідач самостійно звернувся до вказаного банку для здійснення оплати послуг, а тому позивач не мав можливості впливати на платіжно-розрахункові відносини, що виникли між відповідачем та банком ПАТ «КБ «Надра». Квитанція № к42/ІІ/26 від 27.01.2015 на суму 8568,00 грн. не може бути прийнята судом як належний доказ оплати, з огляду на положення п. 1.24. та п. 30.1. ст. 30 «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні».

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V (перегляд судових рішень) ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищезазначене, справу розглянуто апеляційним судом відповідно до ст. 369 ЦПК України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що правила п.30.1 ст.30 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» регулюють правовідносини, що виникли між ПАТ «КБ «Надра» та АБ «Кліринговий дім» та не поширюються на спірні правовідносини, що виникли між ПАТ «Київоблгаз» та ОСОБА_1 Момент виконання грошових зобов`язань за вказаним договором визначається з моменту отримання грошових коштів ПАТ «КБ «Надра», а не моментом їх надходження на поточний рахунок позивача, відкритого в АБ «Кліринговий дім».

Також суд посилався на те, що 27 січня 2015 року ОСОБА_1 сплатив на користь позивача грошові кошти в розмірі 8568 гривень та отримав квитанцію №k42/R/26 від 27 січня 2015 року, що свідчить про те, що відповідач добросовісно у встановленому законом порядку виконав грошове зобов`язання, передбачене договором на приєднання до газових мереж №040- від 27 січня 2015 року.

ПАТ «Київоблгаз» не перевірив надходження грошових коштів на його поточний рахунок, відкритий в АБ «Кліринговий дім», та розпочав виконання робіт з підключення газопостачання по вул АДРЕСА_1 району. Про ненадходження грошових коштів на поточний рахунок позивачу стало відомо лише в червні 2016 року, тобто через вісім місяців після виконання договору. Негативні наслідки такої халатної недбалості повинні бути покладені саме на ПАТ «Київоблгаз», а не на ОСОБА_1 , який є лише споживачем та перебуває в нерівному з позивачем становищі.

Крім того, оскільки ОСОБА_1 сплатив грошові кошти 27 січня 2015 року, а тимчасова адміністрація була запроваджена в ПАТ «КБ «Надра»» 5 червня 2015 року, то у позивача було достатньо часу для перевірки надходження грошових коштів на його поточний рахунок, відкритий в АБ «Кліринговий дім». ПАТ «Київоблгаз» вкрай пізно виявив ненадходження грошових коштів на його поточний рахунок. Ця обставина об`єктивно перешкоджає ОСОБА_1 повернути сплачені ним грошові кошти. Натомість, між ПАТ «КБ «Надра»» та позивачем виникли правовідносини з безпідставного утримання грошових коштів. Ці правовідносини регулюються правилами ст.1212 ЦК України, відповідно до яких ПАТ «Київоблгаз» має право пред`явити вимогу про повернення грошових коштів до уповноваженої особи ФГВФО на ліквідацію ПАТ «КБ «Надра».

Виходячи з наявних у матеріалах справи, досліджених судом першої інстанції письмових доказів, висновки суду щодо підстав для відмови у задоволенні позовних вимог відповідають обставинам справи та положенням матеріального закону. Норми матеріального права відповідно до спірних правовідносин застосовані правильно.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, 27 січня 2015 року між ПАТ «Київоблгаз» в особі начальника Броварської філії по експлуатації газового господарства ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено договір № 420 на приєднання до газових мереж (а.с. 3-6).

Відповідно до умов вказаного договору, позивач зобов`язаний надати послуги згідно п. 3.1 даного договору, а відповідач оплатити вартість послуг - п. 3.2 договору.

За змістом п.4.1 даного договору, загальний розмір плати за приєднання відповідача до Порядку розрахунку плати за приєднання об`єктів газових мереж становить 7140 грн., крім того ПДВ - 1428 грн.

Відповідно до п. 4.3 договору, замовник сплачує плату, визначену п. 4.1., 4.2. цього розділу на поточний рахунок власника з урахуванням податку на додану вартість у такому порядку та у відповідні терміни: шляхом 100% передоплати протягом трьох робочих днів з дня підписання даного договору.

Відповідно до копії акту здачі-приймання робіт (надання послуг) від 01 жовтня 2015 року, роботи щодо приєднання до газових мереж об`єкта замовника за адресою: АДРЕСА_1 , були виконані, а відповідач прийняв роботи та претензій по об`єму та строкам виконання робіт (надання послуг) не має, що засвідчено даним актом (а.с. 7).

Згідно з квитанцією №к42/R/26 від 27 січня 2015 року відповідач ОСОБА_1 сплатив грошові кошти в розмірі 8568 грн. через ПАТ «КБ «Надра» на поточний рахунок позивача, відкритий в АБ «Кліринговий дім» (а.с. 8).

Відповідно до копії довідки головного бухгалтера АБ «Кліринговий дім» №02-01/01-1/2799 від 25 вересня 2018 року, кошти від ОСОБА_1 згідно з квитанцією №к42/R/26 від 27 січня 2015 року про оплату коштів через КБ «Надра» в сумі 8568грн. на рахунок Броварської ФЕГГ ПАТ «Київоблгаз», що відкритий в АБ «Кліринговий дім», не надходили (а.с. 27).

Згідно з копії довідки - розрахунку Броварської філії ПАТ «Київоблгаз» станом на 29 березня 2018 року заборгованість за договором № 420 від 27 січня 2015 року становить 8568 грн. (а.с.12).

08 червня 2015 року Бориспільською дільницею Броварської філії по експлуатації газового господарства ОСОБА_1 направлено вимогу № 614 про виконання зобов`язання з оплати вартості робіт на суму 8568 грн. (а.с. 9-10), яку ОСОБА_1 отримав 10.06.2015 року, що підтверджується копією зворотного повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 11).

Статтею 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Статтями 525, 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 610 ЦК України невиконання зобов`язання є порушенням зобов`язання.

Згідно з ст. 1091 Цивільного кодексу України, банк, що прийняв платіжне доручення платника, повинен перерахувати відповідну грошову суму банкові одержувача для її зарахування на рахунок особи, визначеної у платіжному дорученні.

У відповідності до ст.1092 ЦК України, у разі невиконання або неналежного виконання платіжного доручення клієнта банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

У відповідності до п.1.24 ст.1 Закону України «Про платіжні системи та переказ грошей в Україні» переказ коштів - рух певної суми коштів з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому у готівковій формі. Ініціатор та отримувач можуть бути однією і тією ж особою.

За правилом п.24.3 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» при використанні документа на переказ готівки ініціювання переказу вважається завершеним з моменту прийняття до виконання банком або іншою установою - учасником платіжної системи документа на переказ готівки разом із сумою коштів у готівковій формі. Прийняття документа на переказ готівки до виконання засвідчується підписом уповноваженої особи банку або іншої установи - учасника платіжної системи чи відповідним чином оформленою квитанцією.

Відповідно до пунктів 8.2. та 8.3. статті 8 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», банк зобов`язаний виконати доручення клієнта, яке міститься в документі на переказ готівки, протягом операційного часу в день надходження цього документа до банку.

Банки та їх клієнти мають право обумовлювати в договорах інші, ніж встановлені в цьому пункті, строки переказу готівки. За порушення строків, встановлених пунктами 8.1 та 8.2 цієї статті, банк, що обслуговує платника, несе відповідальність, передбачену цим Законом.

Відповідно до Інструкції про ведення касових операцій банками в Україні затвердженої Постановою Правління Національного банку України №103 від 25 вересня 2018 року (далі - Інструкція) банк (філія, відділення) здійснює приймання від клієнта готівки національної валюти через операційну касу за рахунками на сплату платежів - від фізичних осіб на користь юридичних осіб. (підпункт 2 пункту 128 Розділу VI Інструкції)

Банк (філія, відділення) зобов`язаний надати клієнту після завершення приймання готівки квитанцію (другий примірник прибуткового касового ордера) або інший документ, що є підтвердженням про внесення готівки у відповідній платіжній системі у вигляді паперового або електронного документа відповідно до законодавства України, умов договору, внутрішньобанківських правил, правил платіжної системи. Квитанція або інший документ, що є підтвердженням про внесення готівки у відповідній платіжній системі, має містити: 1) найменування банку (філії, відділення), який здійснив касову операцію; 2) дату здійснення касової операції (час виконання операції або напис чи штамп "вечірня" чи "післяопераційний час" - у разі здійснення касової операції в післяопераційний час); 3) підпис працівника банку (філії, відділення), який прийняв готівку; 4) відбиток штампа або ЕП працівника банку (філії, відділення), засвідчений електронним підписом САБ. Відбиток печатки банку (філії, відділення) не є обов`язковим. (пункт 135 Розділу VI Інструкції)

З викладеного вбачається, що ПАТ «Київоблгаз», всупереч укладеного між сторонами договору, не перевіривши надходження грошових коштів на рахунок, відкритий в АБ «Кліринговий дім», було розпочато виконання робіт з будівництва внутрішньої мережі газопостачання і лише вимогою про виконання зобов`язання з оплати вартості робіт на суму 8568 грн. від 08 червня 2015 року повідомлено відповідача про ненадходження грошових коштів на поточний рахунок ПАТ «Київоблгаз», зазначений договорі.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що невчасне виявлення факту ненадходження коштів об`єктивно перешкоджало ОСОБА_1 повернути сплачені ним через ПАТ КБ «Надра» кошти, в якому було запроваджено тимчасову адміністрацію.

Таким чином, суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку про добросовісне виконання ОСОБА_1 своїх зобов`язань за договором на виконання робіт з будівництва внутрішньої мережі газопостачання.

Разом з тим, позивач повідомив ОСОБА_1 про ненадходження грошових коштів на рахунок ПАТ «Київоблгаз» фактично через п`ять місяців після здійснення відповідачем оплати вартості робіт (27 січня 2015 року). Враховуючи, що лише 05 червня 2015 року в ПАТ «КБ «Надра» було запроваджено Тимчасову адміністрацію, ПАТ «Київоблгаз» мало достатньо часу для встановлення факту ненадходження грошових коштів на банківський рахунок.

Доводи апеляційної скарги про те, що відповідно до п. 1.24. та п. 30.1. ст. 30 «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» переказ коштів вважається завершеним з моменту зарахування суми переказу на рахунок отримувача або її видачі йому в готівковій формі не спростовують висновків суду першої інстанції, оскільки дана норма регулює правовідносини, що виникли між ПАТ «КБ «Надра» та АБ «Кліринговий дім» та не поширюється на спірні правовідносини, що виникли між сторонами.

Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки доказів та незгоди з висновками суду першої інстанції стосовно установлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом, який їх обґрунтовано спростував.

Разом з тим, колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що «негативні наслідки такої халатної недбалості повинні бути покладені саме на ПАТ «Київоблгаз», а не на ОСОБА_1 , який є лише споживачем та перебуває в нерівному з позивачем становищі», щодо визначення дій працівників позивача як «халатна недбалість».

Термін «халатність» означає невиконання або неналежне виконання посадовою особою своїх службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди державним чи громадським інтересам або охоронюваним законом правам та інтересам окремих фізичних чи юридичних осіб.

Службова недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб - становить склад злочину та відповідно до ч.1 ст. 367 КК України тягне за собою кримінальну відповідальність.

Відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що зазначені судом першої інстанції висновки про наявність у діях працівників ПАТ «Київоблгаз» «халатної недбалості» є помилковими, оскільки відповідних належних та допустимих доказів матеріали справи не містять, а тому такий висновок слід виключити з мотивувальної частини оскаржуваного рішення.

При цьому зазначений висновок суду не впливає на обґрунтованість оскаржуваного рішення та загальні висновки суду про відсутність підстав для задоволення позову.

Згідно з ч.4 ст. 376 ЦПК України, зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд дійшов висновку про необхідність зміни судового рішення в мотивувальній частині, шляхом виключення з мотивувальної частини рішення вищевказаного речення.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 374-376, 381-383 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз», яка подана представником Дмитренко Оленою Олегівною,- задовольнити частково.

Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 26 грудня 2018 року змінити та виключити з мотивувальної частини рішення речення: «Негативні наслідки такої халатної недбалості повинні бути покладені саме на ПАТ «Київоблгаз», а не на ОСОБА_1 , який є лише споживачем та перебуває в нерівному з позивачем становищі.»

В іншій частині рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 26 грудня 2018 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Немировська О.В.

Чобіток А.О.