КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

23 вересня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді Гуля В.В. вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Ірпінського міського суду Київської області від 17 січня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майнових прав, -

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 17 січня 2019 року відмовлено в задоволенні позову.

Не погоджуючись із вказаним висновком суду, ОСОБА_1 , 12 вересня 2019 року подала апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 354 ЦПК України, зокрема, пропущено процесуальний строк на апеляційне оскарження.

У відповідності до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

В клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження представник ОСОБА_1 зазначає, що строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин. В обґрунтування клопотання зазначалось , що строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин. Зазначає, що з повним текстом рішення ознайомилась 07 березня 2019 року в Єдиному державному реєстрі судових рішень. Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 березня 2019 року апеляційну скаргу подану до Апеляційного суду Київської області повернуто без розгляду та повідомлено про право подати апеляційну скаргу із завою про поновлення строку. Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 червня 2019 року апелянту повернуто судовий збір ,який було помилково сплачено за подачу апеляційної скарги на заочне рішення до Апеляційного суд Київської області. Зазначає, що лише у серпні 2019 року отримала можливість сплатити судовий збір до Київського апеляційного суд , що і стало поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження

Як вбачається з матеріалів справи 13 березня 2019 року Апеляційний суд Київської області направив апеляційну скаргу ОСОБА_1 за належністю до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 березня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Ірпінського міського суду Київської області від 17 січня 2019 року повернуто без розгляду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 червня 2019 року задоволено заяву ОСОБА_1 про повернення судового збору.

На підставі вище викладеного зазначені підстави в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними, а тому приходжу до висновку про залишення апеляційної скарги без руху та надання апелянтові строку для зазначення інших поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження оскільки позивачем не надано поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

А тому, апелянту потрібно зазначити поважну причину пропуску строку на оскарження рішення суду першої інстанції.

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

За правилами статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: зазначити поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Ірпінського міського суду Київської області від 17 січня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майнових прав, залишити без руху та надати строк 10 днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку буде відмовлено у відкритті провадження по справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду В.В. Гуль