У Х В А Л А

Іменем України

04 жовтня 2019 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Панченко О.М., розглянувши матеріали заяви адвоката Бродовського Євгена Олександровича, подану в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову до подачі позовної заяви до суду,

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява адвоката Бродовського Є.О., подана в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову, шляхом заборони вчиняти дії, до подачі позовної заяви.

В обґрунтування поданої заяви про забезпечення позову заявник зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна сестра ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 . Після смерті своєї сестри ОСОБА_1 звернулася до держаної нотаріальної контори з метою написання заяви про вступ у спадщину, де їй повідомили, що спадщина відкрита у приватного виконавця Київського міського нотаріального округу Рогози О.П. 19.04.2019 року, після чого ОСОБА_1 звернулася до даного приватного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини та поцікавилась, на підставі чого було відкрито спадкову справу, оскільки вона є єдиним спадкоємцем. Приватний нотаріус КМНО Рогоза О.П. повідомив про те, що померлою ОСОБА_2 було складено заповіт, але його текст нотаріус не повідомив. Крім того, 16.04.2019 року заявник звернулася в морг №2, де їй повідомили, що хтось по довіреності отримав свідоцтво про смерть її сестри. Після чого, ОСОБА_1 написала заяву до Київської міської прокуратури №3 про вчинення кримінального правопорушення, що невстановлена особа шахрайським шляхом заволоділа документами ОСОБА_2 , 16.04.2019 року вищезазначені відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000101.

На сьогодні заявник не має об`єктивної можливості визначитися з колом майбутніх відповідачів та їх анкетними даними, дані обставини можу бути встановлені лише з копії матеріалів спадкової справи, у зв`язку з чим 24.09.2019 року було подано до Деснянського районного суду м. Києва заяву про забезпечення доказів.

За таких обставин, заявник вважає, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони нотаріусу видавати свідоцтво про право на спадщину, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , може призвести до порушення спадкових прав та утруднення виконання можливого рішення суду.

Згідно ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Дослідивши матеріали заяви та встановивши обставини, у зв`язку з якими заявник просить вжити заходи забезпечення позову, суд вважає за необхідне задовольнити заяву з огляду на наступне.

Згідно з ч.1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.5 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Відповідно до п.1-3 ч.1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; інше.

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п. 4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

З матеріалів заяви вбачається, що сестра заявника ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Після смерті ОСОБА_2 було відкрито спадкову справу приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогоза О.П., до якого зверталася заявник ОСОБА_1 із заявою про прийняття спадщини.

16.04.2019 року на підстави заяви ОСОБА_3 було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000101 за фактом скоєння злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

06.09.2019 року адвокатом Бродовським Є.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , було направлено на адресу ПН Київського МНО Рогози О.П. адвокатський запит, з метою отриманні інформації щодо заповіту померлої ОСОБА_2 , а саме, на яку особу та яке майно залишила заповіт покійна ОСОБА_2 , а також, за можливості, надати копію заповіту та спадкової справи. Проте, на даний адвокатський запит відповіді не надійшло.

Вказані вище обставини свідчать про те, що невжиття заходів забезпечення позову істотно ускладнить ефективний захист прав заявника.

Відповідно до п.6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Відповідно ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Для належної реалізації завдань цивільного судочинства слугує зокрема те, що відповідно до ст.124 Конституції України судові рішення є обов`язковим до виконання на всій території України. Таким чином, порушене, невизнане, оспорюване право особи може буде захищене та відновлене тільки після реального виконання рішення суду, яким спір буде вирішено по суті.

Відповідно до ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути обмежений в своїй власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Беззаперечно, заборона приватному нотаріусу видавати свідоцтво про право на спадщину за законом є втручанням держави в їх право на вільне володіння спадковим майном. Водночас, це втручання є необхідним виключно для забезпечення цивільного судочинства та запобігання виникнення нових спорів.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що предметом розгляду, в подальшому поданої заявником позовної заяви, є визнання заповіту недійсним, суд вважає вимоги заяви про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони ПН Київського МНО Рогозі О.П., видавати будь - кому із кола спадкоємців свідоцтва про право на спадщину у спадковій справі № 04/2019 щодо спадкування майна померлої ОСОБА_2 , до набрання законної сили судового рішення у справі про визнання заповіту недійсним, обґрунтованими, вбачає імовірність ускладнення виконання або невиконання судового рішення у випадку не задоволення судом даної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150, 153, 157 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву адвоката Бродовського Євгена Олександровича, подану в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову до подачі позовної заяви до суду - задовольнити.

Заборонити Приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Рогозі Олександру Петровичу (місцезнаходження: 03150, м. Київ, вул. Червоноармійська (Велика Васильківська), 65, кім. 405-Б ) видавати будь - кому із кола спадкоємців свідоцтва про право на спадщину у спадковій справі № 04/2019 щодо спадкування майна померлої ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до набрання законної сили судовим рішенням у справі про визнання заповіту № 636671228 від 28.01.2019 року, зареєстрованого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогозою О.П. недійсним.

Відповідно до ст. 157 ЦПК України ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Деснянський районний суд міста Києва в 15-ти денний строк з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.М. Панченко