Справа № 128/1849/19
Провадження № 22-ц/801/2193/2019
Головуючий у суді 1-ї інстанції Бондаренко О. І.
Доповідач:Панасюк О. С.
УХВАЛА

30 вересня 2019 рокуСправа № 128/1849/19м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Панасюка О. С., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна при розірванні шлюбу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького районного суду Вінницької області у складі судді Бондаренко О. І. від 16 вересня 2019 року, -

встановив:

26 вересня 2019 року надійшла ця апеляційна скарга з клопотаннями про звільнення від сплати судового збору та поновлення строку на апеляційне оскарження.

На обґрунтування поважності причини пропущення строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 посилався на те, що копію оскаржуваної ухвали отримав 26 вересня 2019 року.

Як на підставу звільнення від сплати судового збору посилався на скрутне матеріальне становище (згідно з довідкою про доходи за 2018 рік його річний дохід становить - 367 грн 28 к.).

За змістом частин першої, другої статті 354 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Оскільки апеляційну скаргу подано в межах встановленого частиною першою статті 354 ЦПК України п`ятнадцятиденного строку на апеляційне оскарження, то клопотання ОСОБА_1 про поновлення цього строку необхідно залишити без розгляду.

Щодо відстрочення сплати судового збору суд виходить з такого.

Відповідно до частин 1, 3 статті 136 ЦПК України та частин 1, 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Як роз`яснено у абзаці 2, 3 пункту першого постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя N R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв`язку із цим при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України від 01 січня 2019 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі ЗУ «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Відповідно до частини другої, пункту 1 частини першої статті 8 ЗУ «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

З довідки Управління соціального захисту населення Лівобережного Департаменту соціальної політики Вінницької міської ради № 959 від 01 липня 2019 року видно, що дохід ОСОБА_1 за 2018 рік становить 367 грн 28 к., сума судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду складає 384 грн 20 к. - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, оскільки сума судового збору перевищує 5 процентів доходу ОСОБА_1 за 2018 рік (367 грн 28 к. х 5 процентів = 18 грн 36 к.), то клопотання необхідно задовольнити, звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Вінницького районного суду Вінницької області від 16 вересня 2019 року.

В решті апеляційна скарга подана з додержанням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України.

Керуючись ст. 127, 136, 354, 356, 359 ЦПК України, -

постановив:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження залишити без розгляду.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Відкрити апеляційне провадження у справі.

Визначити ОСОБА_2 строк для подання відзиву на апеляційну скаргу протягом семи днів з дня отримання цієї ухвали та зобов`язати надати докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів ОСОБА_1 .

Витребувати з Вінницького районного суду Вінницької області матеріали справи № 128/1849/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна при розірванні шлюбу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя підпис О. С. Панасюк

Згідно з оригіналом О. С. Панасюк