Провадження по справі № 2-з/752/291/19
У Х В А Л А

02.10.2019 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г. розглянувши заяву ОСОБА_1 від імені та в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя,

встановив:

30.09.2019 року представник ОСОБА_2 , діючи від імені та в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, шляхом накладення арешту на майно з приводу якого заявлено спір.

В обгрунтування заявлених вимог заявником зазначено, що накладення арешту на майно, реальна вартість якого оцінюється більше ніж 29 млн. грнивень викликано тим, що вдповідач повідомлений про дату судового засідання та ознайомлений із позовними вимогами, а тому мають місце побоювання щодо того, що відповідач буде уникати поділу спільного набутого майна за будь-яких умов. Крім того, посилається на те, що в період судового розгляду справи щодо розподілу спільного сумісного майна відповідач має реальну можливість відчужити це майно, а тому на час розгляду справи є необхідність у забезпеченні позову шляхом накладення арешту на спірне майно.

Заявник та сторони справи в якій заявлено вимогу про забезпечення позову в судове засідання не викликалися.

Відповідно до правил ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися ло суду.

Статтею 153 ЦПК України встановлено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Так, зі змісту заяви представника позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_2 встановлено, а також за даними матеріалів справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 встановлено, що предметом спору є майно сторін у справі набуте під час шлюбу, яким на думку заявника може розпорядитися відповідач у період часу протягом якого буде тривати судовий розгляд заявленого спору.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення сторони у справі, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або неефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

Пленумом Верховного Суду України в постанові № 9 від 22.12.2006 року звернуто увагу на те, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Наразі зі змісту заяви про забезпечення зазначеного вище позову, а також з доданих до неї додатків не встановлено будь-яких обставин, на підставі яких можна було б зробити висновок про необхідність вжиття запропонованого заявником виду забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного сумісного майна, а відтак зазначені обставини в обгрунтування заявлених вимог про забезпечення позову відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-151, 153, 157 ЦПК України суд, -

ухвалив:

заяву ОСОБА_1 від імені та в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, залишити без задоволення.

Ухвала,що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: К.Г. Плахотнюк