Справа № 309/2817/19
Провадження № 2/309/1590/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 жовтня 2019 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Сідей Я.Я.

секретаря судового засідання: Орос Г.Ю.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Хуст в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом:

ОСОБА_1

до

ОСОБА_2

про розірвання шлюбу, суд

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про розірвання шлюбу. Посилається на те, що з відповідачем уклали шлюб 22.04.2017 року у виконавчому комітеті Монастирецької сільської ради Хустського району за актовим записом № 05. За час перебування у шлюбі дітей не народилося. Причиною розірвання шлюбу є те, що вони з відповідачкою люди різних характерів, поглядів на сімейне життя, подружні обов`язки. Між ними відсутнє взаємопорозуміння, сім`я фактично розпалася, шлюб носить формальний характер, примирення неможливе. Просить суд шлюб між ним та відповідачем, укладений у виконавчому комітеті Монастирецької сільської ради Хустського району 22.04.2017 року за а/з № 05 розірвати.

В підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився. В позовній заяві просить суд провести розгляд справи у його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася. Подала нотаріально завірену копію заяви, в якій просить суд провести розгляд справи у її відсутності. На розірвання шлюбу згідна.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого судового засідання.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши докази по справі суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 22.04.2017 року у виконавчому комітеті Монастирецької сільської ради Хустського району Закарпатської області, що підтверджується відповідним свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , актовий запис № 05. За час перебування у шлюбі дітей у сторін не народилося.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Судом встановлено, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин являється є те, що є сторони є людьми різних характерів, поглядів на життя. Між ними відсутнє взаєморозуміння, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. Враховуючи ті відносини, які склалися між позивачем та відповідачем, примирення та подальше спільне проживання є неможливим та недоцільним. Оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб підлягає розірванню.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово сімейний засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово союз підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачкою. Суд вважає, що причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б його інтересам, що має істотне значення, відповідачка не заперечує проти розірвання шлюбу, внаслідок чого шлюб підлягає розірванню.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен із подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість.

Відповідно до положень ч.1 ст.110, ч.2 ст.112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя та суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

При таких обставинах позовні вимоги є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя й збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, відповідач позов визнає, тому позов про розірвання шлюбу підлягає до задоволення.

Частиною 1 ст.142 ЦПК України визначено, що у разі визнання відповідачем позову до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Отже, з державного бюджету позивачу підлягає поверненню 50 відсотків сплаченого судового збору.

Керуючись ст.ст. 24, 56, 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 81, 142, 200, 206, 247, 263-265 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов задоволити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 22 квітня 2017 року у виконавчому комітеті Монастирецької сільської ради Хустського району Закарпатської області за актовим записом № 05 р о з і р в а т и.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50 % сплаченого судового збору у розмірі 384,20 гривень.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Хустського

районного суду: Сідей Я.Я.