ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2019 року

м. Бахмут

справа № 243/13062/18

провадження № 22-ц/804/2097/19

Донецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ :

головуючого - Тимченко О.О.,

суддів: Біляєвої О.М., Корчистої О.І.,

за участю секретаря судового засідання - Ситніка Д.Л.

учасники справи:

позивач - Департамент патрульної поліції,

відповідач - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Донецького апеляційного суду в м. Бахмут цивільну справу за позовом Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної в результаті дорожньо-транспортної пригоди,

за апеляційною скаргою Департаменту патрульної поліції,

на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 12 червня 2019 року (суддя Воронков Д.В.), ухваленого в приміщенні Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, повне судове рішення складено 20 червня 2019 року,-

В С Т А Н О В И В:

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

В грудні 2018 року позивач звернувся в суд з зазначеним позовом, в обґрунтування якого послався на те, що 24 листопада 2016 року о 07-00 годині, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді інспектора роти № 4 батальйону УПП в містах Краматорську та Слов`янську ДПП, керуючи службовим транспортним засобом Toyota Prius, номерний знак 05-0890, 2013 року випуску, рухаючись по вул. Святогірська у напрямку вул. Добровольського, не вибравши безпечної швидкості руху не впорався з керуванням, виїхав за межі проїзної частини, де скоїв наїзд на перешкоду - опору ЛЕП, в результаті чого автомобіль отримав механічні пошкодження, що призвело до завдання матеріальної шкоди. Порушивши вимоги п. 12.1 Правил дорожнього руху України, ОСОБА_1 скоїв правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 124 КУпАП. У зв`язку з чим просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 завдану ним майнову шкоду в сумі 297 477,55 грн. та судові витрати.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 12 червня 2019 року у задоволенні позовних вимог Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної в результаті ДТП, відмовлено.

Судове рішення мотивоване тим, що відмовляючи в задоволення позовних вимог, суд першої інстанції послався на те, що позивач пропустив встановлений законом річний термін для звернення до суду з даним позовом, а відтак, після закінчення строку для звернення з позовами про стягнення з працівників шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям, працівник звільняється від обов`язку відшкодовувати завдану ним шкоду.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

У апеляційній скарзі, поданій до Апеляційного суду Департамент патрульної поліції, посилається на порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ОСОБИ, ЯКА ПОДАЛА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ

В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на обставини викладені в позовній заяві та додатково зазначив, що на правовідносини, що виникли між сторонами розповсюджується дія Закону України «Про Національну поліцію». Вважає, що на поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України, положення Кодексу законів України про працю України та інші вимоги загального законодавства в сфері трудових правовідносин не поширюються. Вважає, що до спірних правовідносин повинно бути застосовано положення ст. 257 ЦК України, за якими загальна позовна давність встановлена тривалістю три роки.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ІНШІХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Відзив на апеляційну скаргу відповідачем не надано.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Представник позивача в судове засідання апеляційного суду не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, від неї надійшла заява про розгляд справи за її відсутності (а.с.198)

Відповідач - ОСОБА_1 в судове засідання апеляційного суду не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Суд ухвалив, розглядати справу у відсутність сторін, які не з`явились, оскільки відповідно до положень частини 2 статті 372 ЦПК України неявка сторін, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

02 грудня 2016 року постановою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області по справі № 243/10000/16-п ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та на останнього накладено адміністративне стягнення у вигляду штрафу у розмірі 340 грн. (а.с.22).

Даною постановою встановлено, що 24 листопада 2016 року, о 07 год. 00 хв. в м. Слов`янськ на вул. Барвінківська, біля буд. № 36, водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом Toyota Prius, номерний знак НОМЕР_1 , з боку вул. Святогірська у напрямку вул. Добровольського, не вибрав безпечної швидкості руху, не впорався з керуванням та виїхав за межі проїзної частини, де скоїв наїзд на перешкоду - опору ЛЕП, в результаті чого автомобіль отримав механічні пошкодження, чим завдав матеріальних збитків та порушив п. 12.1 ПДР України (а.с.22).

Згідно довідки № 1996/41/37/1/2019 від 21 березня 2019 року, виданої відділенням кадрового забезпечення батальйону патрульної поліції в м. Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП, лейтенант поліції Ковтушенко О.А. (0013933) з 14 травня 2016 року по 19 червня 2018 року перебував на посаді інспектора роти № 4 УПП в м. Краматорськ та Слов`янськ ДПП. З 19 червня 2018 року по теперішній час працює на посаді інспектора роти № 4 БПП в м. Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП (а.с.81).

За фактом скоєного ДТП начальником Департаменту патрульної поліції призначено проведення службового розслідування. Факт порушення службової дисципліни інспектором роти № 4 батальйону УПП в м. Краматорськ та Слов`янськ ДПП рядовим поліції Ковтушенко О . А., що виразився у пошкодженні 24 листопада 2016 року службового автомобіля Toyota Prius, номерний знак 05-0890, підтвердився. Наказом начальника ДПП № 126 від 26 січня 2017 року ОСОБА_1 оголошено догану (а.с.23-24).

Відповідно до висновку експертного дослідження №1/18-127Д від 29 липня 2017 року, вартість матеріального збитку, завданого в результаті дорожньо-транспортної пригоди власнику колісного транспортного засобу «Toyota Prius», 2013 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який належить Департаменту патрульної поліції відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 від 03 січня 2017 року станом на момент проведення експертного дослідження складає 297 477,55 грн. (а.с.3-20).

ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Відповідно до пунктів 1, 2 статті 377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.

Апеляційна скарга Департаменту патрульної поліції підлягає частковому задоволенню.

МОТИВИ З ЯКИХ ВИХОДИВ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД, ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно зі частиною 1 статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою стаття 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повного і всебічного з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам закону рішення суду першої інстанції не відповідає.

Так, відповідно до пункту 17 частини 1 статті 4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування;

Статтею 5 КАС України встановлено право на звернення до суду та способи судового захисту.

Згідно частини 4 статті 5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Відповідно до підпунктів 1, 2 частини 1 статті 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Статтею 19 КАС України визначено справи, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Згідно частини 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Згідно статті 1 Закону України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року, № 580-VIII (далі - Закону) національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Статтею 3 Закону передбачено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно частини 1 статті 59 Закону служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до частини 1 статті 62 Закону поліцейський під час виконання покладених на поліцію повноважень є представником держави.

Аналіз вищевказаних норм матеріального права дає підстави зробити висновок про те, що служба в поліції є публічною службою.

У випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи.

Водночас у рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу приписів статті 19 КАС, якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення.

Указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Такі правові висновки викладені в Постановах Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року справа № 1640/3010/18, від 05 грудня 2018 року справа № 818/1688/16, від 12 грудня 2018 року справа № 804/285/16.

З позовної заяви вбачається, що позивач просить стягнути з ОСОБА_1 , на його користь майнову шкоду, яка була заподіяна відповідачем під час проходження публічної служби в органах поліції.

З таких обставин справа підлягає розгляду в порядку адміністративного, а не цивільного судочинства.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Згідно пункту 1 частини 1 статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до пунктів 1, 2 статті 377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.

Порушення правил юрисдикції загальних судів, визначених статтями 19-22 цього Кодексу, є обов`язкової підставою для скасування рішення незалежно від доводів апеляційної скарги.

Враховуючи наведене вище, рішення суду першої інстанції слід скасувати, а провадження у справі закрити.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Пунктом 5 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» визначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Оскільки суд закриває провадження у справі, то судовий збір за подання апеляційної скарги позивачу не відшкодовується.

Керуючись статтями 374, 377, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції задовольнити частково.

Рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 12 червня 2019 року скасувати.

Провадження у справі за позовом Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної в результаті дорожньо-транспортної пригоди закрити.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий О.О.Тимченко

Судді: О.М.Біляєва

О.І. Корчиста