ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2019 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Єлізаренко І.А.,

суддів Красвітної Т.П., Свистунової О.В.,

за участю секретаря Черкас Є.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 08 травня 2019 року про призначення експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи приватний нотаріус Бондаренко Ростислав Олександрович та ОСОБА_4, про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна,-

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 08 травня 2019 року заяву представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про призначення судової психолого-медичної експертизи задоволено.

Призначено у справі судову психолого-медичну експертизу, проведення якої доручено експертам комунального закладу - Дніпропетровського облбюро СМЕ, попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України про завідомо неправдивий висновок та про відмову експерта від виконання покладених на нього обов`язків.

На вирішення експертів поставлені наступні питання:

1. Чи мала ОСОБА_2 на момент укладення договору - купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 14 серпня 2015 року, що укладений між нею та ОСОБА_1 , будь-які вади зору? Якщо мала, то які саме? Чи могли ці вади зору вплинути на її психічний стан на момент укладання оспореного договору? Чи впливають вади зору на психічний стан людини взагалі і якщо впливають, то як саме?;

2.Чи мала ОСОБА_2 на момент укладення договору - купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 14 серпня 2015 року, що укладений між нею та ОСОБА_1 , будь-які вади слуху? Якщо мала, то які саме? Чи могли ці вади слуху вплинути на її психічний стан на момент укладення оспореного договору? Чи впливають вади слуху на психічний стан людини взагалі і якщо впливають, то як саме?;

3. Чи вплинули будь-яким чином індивідуальні властивості функціонування сенсорних процесів (зору та слуху) ОСОБА_2 на сприйняття нею ситуації з укладення оспореного правочину - договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 14 серпня 2015 року, що укладений між нею та ОСОБА_1 ?

4. Чи страждала на час укладення договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 14 серпня 2015 року ОСОБА_2 яким не будь психічним розладом? Якщо страждали, то яким саме?

5. Чи здатна була ОСОБА_2 за станом свого здоров`я, під час укладання договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 14 серпня 2015 року, у повній мірі розуміти характер та значення вчиненого правочину (договору купівлі-продажу)? Якщо була нездатна, то з яких причин?

Провадження у справі на час проведення експертного дослідження до отримання експертного висновку зупинено (а.с. 216-218).

З такою ухвалою не погодилась відповідач ОСОБА_1 , звернулася до суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просила її скасувати та справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, ухвалу суду залишити без змін, посилаючись на її законність та обгрунтованість.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч.ч. 1 - 5 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно з вимогами ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу у якій зазначає підстави для проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладений на нього обов`язків.

Нормою ст. 105 ЦПК України встановлено, що призначення експертизи судом є обов`язковим у разі, якщо клопотання про призначення експертизи заявлено обома сторонами; призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї зі сторін, якщо у справі необхідно встановити характер і ступінь ушкодження здоров`я, психічний стан особи, вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Згідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до ст.76 цього Кодексу доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

За частинами 1, 2, 4 статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

За ч.1 ст.79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст.80 ЦПК України).

Як вбачається з матеріалів справи, у грудні 2016 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , треті особи приватний нотаріус Бондаренко Р. О. та ОСОБА_4 про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна.

В обґрунтування позовних вимог, які уточнювалися в ході розгляду справи, позивач посилалася на те, що 14 серпня 2015 року за договором купівлі-продажу вона продала ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 , яка належала їй, ОСОБА_2 , на праві власності на підставі дублікату свідоцтва про спадщину від 09 квітня 2008 року, виданого Сьомою дніпропетровською нотаріальною конторою. Позивач оспорює вказаний договір купівлі-продажу з тих підстав, що вона вважала, що укладає договір довічного утримання та ніколи не бажала продавати квартиру відповідачу, помилялася щодо правових наслідків договору (а.с. 127, 128).

Звернувшись до суду із заявою про призначення у справі судової психолого-медичної експертизи, адвокат позивача посилався на необхідність проведення такої експертизи, оскільки позивач тривалий час хворіє, страждає на вади зору та слуху (а.с.210)

За таких обставин, враховуючи викладене суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про призначення у даній справі судової психолого-медичної експертизи, оскільки для повного з`ясування всіх обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Доводи апеляційної скарги про відсутність підстав для призначення судової експертизи у даній справі є безпідставними.

Доводи апеляційної скарги стосовно незаконності та необґрунтованості ухвали суду є необгрунтованими.

Приведені в апеляційній скарзі інші доводи зводяться до тлумачення діючого законодавства, незгоди з ухвалою суду.

Будь-яких інших доказів, що спростовують правильність ухвали суду в апеляційній скарзі не наведено, тому ухвалу суду слід залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 08 травня 2019 року про призначення експертизи - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя

Судді