Суддя Бабенко Ю. П.
Справа № 644/2696/17
Провадження № 2/644/330/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2019 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова в складі: головуючого - судді Бабенко Ю.П., за участю секретаря -Бойчук Є.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Четверта Харківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом,-

УСТАНОВИВ:

У своїй позовній заяві позивач просить суд визнати за нею право власності на 2/9 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що її матері належала 1/3 частина вказаної квартири. Після смерті матері спадкоємцями першої черги за законом є позивач, як донька, і відповідач ОСОБА_3 , як матір померлої. Чоловік ОСОБА_4 , а саме ОСОБА_5 , відмовився від своєї частини спадщини на користь позивача, про що подав нотаріусу відповідну заяву. Позивач у встановлений законом строк подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини, а отже прийняла її. Нотаріус відмовила їй в видачі свідоцтва про право на спадщину, так як позивач не надала нотаріусу оригінал правовстановлюючого документу на квартиру, який знаходиться у відповідачів і який вони їй не надають.

Відповідачі на неодноразові виклики до суду не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Так, про необхідність явки в судове засідання 19.09.2019 року відповідачі отримали судові повістки 21.08.2019 року, що підтверджується відповідними розписками. Відповідач ОСОБА_2 подав до суду заяву від імені ОСОБА_3 про перенесення розгляду справи з посиланням на стан здоров`я. Приймаючи до уваги, що аналогічного змісту заяви про перенесення розгляду справи подавалися відповідачем до суду неодноразово і протягом тривалого часу з 13.07.2017 року, суд дійшов до висновку про необхідність розгляду справи у відсутності відповідачів. При цьому суд бере до уваги, що раніше, коли відповідачка хворіла і надавала суду відповідні документи про лікування, суд неодноразово відкладав судовий розгляд справи. Разом з тим, суд зобов`язаний розглянути справу протягом розумного строку. Судом надавалися роз`яснення відповідачам щодо представництва при розгляді справи, щодо права на звернення за безоплатною правовою допомогою (а.с.184-187). Роз`ясненнями суду відповідачі не скористалися.

Представник третьої особи - Четвертої Харківської державної нотаріальної контори до суду не з`явився, подав суду заяву про розгляд справи у їх відсутності.

Приймаючи до уваги викладене, що позивачка не заперечує проти заочного розгляду справи, то в відповідності до ст.280 ЦПК України суд ухвалює по справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 в порядку приватизації на підставі свідоцтва про право власності на житло від 02.03.1998 року, реєстраційний № НОМЕР_1 (а.с.5,121-141,161). Зазначене право власності зареєстровано в КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» (а.с.118). Згідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на зазначену квартиру в реєстрі не зареєстровано, а отже чинною залишається реєстрація квартири в КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації».

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.6, 155).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на належне їй майно - частину зазначеної вище квартири.

Згідно до листа завідувача Четвертої Харківської державної нотаріальної контори (а.с.54), матеріалів спадкової справи (а.с.151-168) після смерті ОСОБА_4 була заведена спадкова справа. З заявою про прийняття спадщини до нотаріуса звернулися: ІНФОРМАЦІЯ_2 року донька спадкодавця - позивач ОСОБА_1 ; ІНФОРМАЦІЯ_3 року мати спадкодавця - відповідач ОСОБА_3 ; Чоловік спадкодавця - ОСОБА_5 06.02.2016 року звернувся із заявою про відмову від спадщини на користь доньки - позивача ОСОБА_1 Заповіт від імені спадкодавця не посвідчувався, інші заяви про прийняття або про відмову від спадщини не надходили. Інші особи, які б були спадкоємцями першої черги, разом із спадкодавцем на час її смерті в квартирі АДРЕСА_2 зареєстровані не були, а отже спадщину не прийняли (а.с.166).

Факт того, що позивач ОСОБА_1 є донькою спадкодавця, підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 (а.с.7). Згідно до свідоцтва про шлюб (а.с.10), ОСОБА_5 та ОСОБА_4 уклали шлюб 09.02.1991 року і ОСОБА_4 змінила фамілію на « ОСОБА_4 ». Факт того, що ОСОБА_3 була матір`ю померлої ОСОБА_4 підтверджується матеріалами приватизаційної і спадкової справ (а.с.120-141,151-168), копіями свідоцтва про народження і шлюб.

Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської державної нотаріальної контори (а.с.168) позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її матері на 2/9 часток квартири АДРЕСА_1 на підставі того, що мати спадкодавця ОСОБА_3 відмовилася надавати нотаріусу оригінал документу, який підтверджує право власності на квартиру.

Згідно до заяв ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від 12.02.2016 року (а.с.164,165), до дня смерті спадкодавця угода про визначення ідеальних часток в спільному майні між співвласниками зазначеної квартири не укладалася, зазначеною квартирою співвласники користувалися та володіли в рівних частках кожний.

Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від померлої фізичної особи (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. Особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження в разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину.

Викладені в постанові нотаріуса (а.с.168) обставини того, що мати спадкодавця ОСОБА_3 відмовилася надавати нотаріусу оригінал документу, який підтверджує право власності на квартиру, не оспорюються відповідачами.

Відповідно до ст. 370 ч.2 ЦК України у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Згідно матеріалам приватизаційної і спадкової справ (а.с.120-141,151-168), згідно до наданих суду доказів, між співвласниками квартири АДРЕСА_1 не було встановлено домовленості щодо нерівності часток в спільній сумісній власності на зазначену квартиру. Суд бере до уваги і те, відсутнє рішення суду по спору між сторонами про нерівність часток в спільній сумісній власності на зазначену квартиру.

Зважаючи на викладене, суд дійшов до висновку про те, що частки співвласників квартири АДРЕСА_1 є рівними, а отже ОСОБА_4 належала 1/3 частина зазначеної квартири і ця частка квартири є спадковим майном.

Статтею 1261 ЦК України встановлено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Беручи до уваги, що позивач ОСОБА_1 і відповідач ОСОБА_3 , як спадкоємці першої черги спадщину прийняли, що ОСОБА_5 , як спадкоємець першої черги, відповідно до закону відмовився від спадщини на користь доньки - позивача ОСОБА_1 , суд позовні вимоги задовольняє і визнає за ОСОБА_1 право власності на 2/9 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 77, 78, 81, 265, 268, 280-281, 354 ЦПК України, ст.ст.370 ч.2, 1216, 1217, 1218, 1220, 1223, 1258, 1261, 1268-1270,1296 Цивільного кодексу України, - суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/9 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо в Харківський апеляційний суд або через Орджонікідзевський районний суд м.Харкова протягом 30 днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

Суддя: