Справа №: 398/4196/18
провадження №: 2/398/437/19
РІШЕННЯ

Іменем України

"19" вересня 2019 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі: головуючого - судді Крімченко С.А.,

за участі секретаря Кулікової В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Олександрії в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири,

представник позивача - адвокат Гулий А.В.,

представник відповідача- адвокат Швець С.В.,

В С Т А Н О В И В :

Адвокат Гулий А.В. в інтересах позивача ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача ОСОБА_2 завданої матеріальної шкоди у розмірі 15 332,00 грн., коштів за виготовлення звіту про вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт у розмірі 600,00 грн., коштів за надання правової допомоги в розмірі 2 500,00 грн. та витрат по оплаті судового збору у розмірі 1 057,20 грн.

В обґрунтування позовних вимог, зазначає, що позивач є власником однокімнатної квартири АДРЕСА_1 . 29 червня 2018 року було затоплено житло позивача, внаслідок чого їй завдано матеріальної шкоди. Працівниками ТОВ «Житло-Устрій» було визначено причину залиття - пошкодження шланга, по якому вода поступає до зливного бачка, в належній відповідачу квартирі. Добровільно відшкодувати завдані збитки в розмірі 15 332,00 грн. відповідач відмовилась, тому просить суд стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду в сумі 15 332,00 грн.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Гулий А.В. вимоги позовної заяви підтримали, просили їх задовольнити з наведених у позовній заяві підстав.Уточнили розмір сплаченого судового збору в сумі 704 грн. 80 коп. , а не 1 057,20 грн. як заявлено в позовній заяві.Позивач зазначила, що вона змушена була витрачати кошти на ремонт квартири після її затоплення .Дані кошти призначалися для лікування її дитини. Відповідачка не сплатила завдану їй матеріальну шкоду.

Відповідач та її представник адвокат Швець С.В. у судовому засіданні щодо задоволення позовних вимог не заперечували. Відповідачка пояснила, що затоплення квартири позивача сталося випадково. Вона намагалася добровільно владнати виниклу проблему, але позивачка не захотіла з нею розмовляти. Вона погоджується, що повинна сплатити кошти позивачу, але в даний час у неї відсутні кошти для такого відшкодування.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступного.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору дарування квартири від 17.10.2013 року (а.с. 6-7). Зазначене підтверджується також довідкою Олександрійського міжміського бюро технічної інвентаризації від 21.10.2013 року № 956 та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 17.10.2013 року № 11079558 (а.с. 8-9).

Відповідач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 22.05.2001 року( а.с. 65)

29 червня 2018 року відбулося залиття належної позивачу квартири АДРЕСА_1 вищезазначеного будинку з квартири АДРЕСА_3 , що знаходиться поверхом вище, власником якої є відповідач. Причина залиття - витоки з шлангу, який лопнув, в квартирі АДРЕСА_3 , по якому вода поступає в зливний бачок, що підтверджується актом від 29 червня 2018 року, складеного представниками ТОВ «Житло-Устрій» (а.с. 13).

03 липня 2018 року представник КП «Житлогосп» майстер ОСОБА_3 склала акт, затверджений директором КП «Житлогосп», про те, що при обстеженні квартири АДРЕСА_1 , було виявлено наявні сліди затікання, а саме: 1) в сумісному санвузлі на стелі мокрі жовті плями площею приблизно 1 кв. м, набухші двері, 2) в кухні мокрі плями по всій площі стелі, на стінах мокрі шпалери, в окремих місцях вздуті на площі приблизно 3 кв. м, 3) в коридорі мокрі плями на стелі площею приблизно 1,5 кв. м, є відшарування верхнього покриття на площі приблизно 0,01 кв. м, на стінах мокрі шпалери площею приблизно 2 кв. м, 4) в кімнаті мокрі плями на стелі по стиках плит перекриття, в окремих місцях відшарування верхнього покриття на площі приблизно 0,05 кв. м, на стінах мокрі шпалери, в деяких місцях вздуті, на підлозі деформований лінолеум. Набухлі вхідні двері. Поверхня стель в квартирі - шпаклівка, водоемульсійне фарбування (а.с. 15).

Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб.

Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572 (зі змінами затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45) власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством.

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Згідно з частинами першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК Україниособа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.

Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, суд повинен всебічно і повно з`ясувати усі обставини, що складають предмет доказування, дослідити кожен доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів . Разом з тим судом не враховано, що кошторис є одним із доказів, що підтверджує факт заподіяння шкоди і зазначені в ньому обставини відповідачами не спростовані.

Відповідач не спростувала належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача.

Відповідно до звіту про визначення вартості відновлювальних ремонтно-будівельних робіт, проведеного Приватним підприємством «Виробничо-комерційне Агенство «Ріко-Інвест», розмір майнової шкоди, який завдано позивачу в результаті залиття її квартири, станом на 30 червня 2018 року складає 15 332,00 грн. (а.с. 16-27).

При цьому, за проведення даного експертного дослідження позивачем було сплачено 600,00 грн. (а.с. 28).

По даній справі за клопотанням представника відповідача Швеця С.В. ухвалою суду від 03.05.2019 року призначалася по справі судова будівельно-технічна експертиза щодо причин затоплення квартири і визначення вартостіАле відповідачем не була оплачена вартість даної експертизи і експертиза не була виконана.

Відповідачем не надані інші докази щодо розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є її процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини в завданні шкоди.

Факт залиття квартири, з вини відповідача підтверджується актом про залиття від 03.07.2018 року, яким встановлено факт пошкодження матеріальних цінностей (майна) позивача внаслідок затоплення квартири відповідачем , яка є власником квартири , з якої відбулося затоплення. Розмір шкоди визначено звітом про визначення вартості відновлювальних ремонтно-будівельних робіт ПП "Виробничо-комерційне Агенство "Ріко-Інвест".

Таким чином, встановивши, що позивач довела завдану їй шкоду, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, суд дійшов висновку, що завдана позивачу шкода підлягає відшкодуванню відповідачем. За наведених обставин, підлягає задоволенню позовна вимога про відшкодування майнової шкоди в розмірі 15 332,00 грн.

Згідно ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать , зокрема, витрати на професійну правничу допомогу та витрати, пов`язані із залученням спеціалістів, експертів та проведенням експертиз.

Згідно ст. 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються:

1) у разі задоволення позову - на відповідача;

2) у разі відмови в позові - на позивача.

За подання позовної заяви до суду позивачем був сплачений судовий збір в сумі 704 грн. 80 коп., що підтверджується відповідною квитанцією.

Позивачем понесені витрати по виготовленню звіту про вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт в сумі 600 грн., що підтверджується відповідною квитанцією.

За надання правової допомоги позивачем було сплачено 2500 грн, що підтверджується відповідною квитанцією. Згідно наданого розрахунку представником позивача витрати на правову допомогу складаються з витрат на консультацію, узгодження правової позиції в сумі 1000 грн, та витрат за підготовку та подання до суду позовної заяви в розмірі 1500 грн.

За правилами ст. 141 ЦПК України в зв`язку з задоволенням позову з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на оплату судового збору в сумі 704 грн. 80 коп., правової допомоги в розмірі 2 500,00 грн., витрати по виготовленню звіту про вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт в сумі 600 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, задовольнити .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , в рахунок відшкодування завданої матеріальної шкоди 15 332,00 грн., витрати на оплату правової допомоги в розмірі 2 500,00 грн. , витрати по виготовленню звіту про вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт в сумі 600 грн. та судовий збір в розмірі 704,80 грн.

Рішення може бути оскаржено до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст складено 24.09.2019 року.

Суддя С.А. Крімченко