У Х В А Л А

09 жовтня2019року м. Київ

Справа № 372/2439/16-ц

Провадження: № 06.07/824/192/2018

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Невідомої Т.О.

розглянувши заяву представника позивачів ОСОБА_1 про відвід судді Волошиної В.М.

у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11

у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 до Публічного акціонерного товариства «Центренерго» про відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

В провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 . в інтересах позивачів на рішення Обухівського районного суду Київської області від 5 липня 2019 року у даній справі.

07 жовтня 2019 року ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 подав до суду заяву про відвід судді Волошиної В.М.

В обґрунтування заяви посилався на те, що суддя Волошина В.М. у складі іншої колегії здійснювала апеляційний розгляд у абсолютно типовій справі № 372/2338/16-ц за позовом місцевих мешканців до Трипільської ТЕС ПАТ «Центренерго» з тим самим предметом позову. Апеляційний розгляд цієї справи завершився не на користь позивачів. ОСОБА_1 , діючи від імені позивачів, вважає, що суддя Волошина В.М. є пов`язаною своєю правовою позицією у справі № 372/2338/16-ц та може в аналогічній ситуації бути упередженою.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2019 року заяву про відвід судді Волошиної В.М. визнано необґрунтованою, передано на розгляд у порядку, встановленому ст. 33 ЦПК України, для її вирішення відповідно до вимог ч.3 ст.40 ЦПК України.

Для вирішення питання про відвід визначено суддю Київського апеляційного суду Невідому Т.О. (протокол автоматичного розподілу судової справи між суддями від 09 жовтня 2019 року).

Дана заява за правилами ч.ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України вирішується суддею наступного дня після її надходження, без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи заяви представника позивачів ОСОБА_1 щодо необ`єктивності судді Волошиної В.М.., підстав для задоволення відводу не вбачаю, з огляду на наступне.

Статтею 36 ЦПК України визначено перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або необ`єктивності судді.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

Як зазначено вище, підставами, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді є незгода заявника з процесуальним рішенням судді у складі іншої колегії.

В частині 4 статті 36 ЦПК України прямо зазначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Ураховуючи викладене, у задоволенні заяви ОСОБА_1 в інтересах позивачів слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 36,40 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивачів ОСОБА_1 про відвід судді Волошиної В.М. залишити без задоволення.

Продовжити розгляд справи у тому ж складі суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Т.О. Невідома