Справа № 648/3116/19
Провадження № 2/648/974/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2019 року смт.Білозерка

Суддя Білозерського районного суду Херсонської області Рибас А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення розміру часток співвласників жилого будинку та виділ у натурі частки жилого будинку, -

В С Т А Н О В И В:

25 вересня 2019 року представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 звернувся до суду з вказаною позовною заявою.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що вона не відповідає вимогам ст.175 та ст.177 ЦПК України (в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017), а саме позовна заява повинна містити:

-зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці;

-зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

-виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно положень ст.15. ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до заявлених вимог, позивач просить суд визначити розміри часток співвласників жилого будинку АДРЕСА_1 , при цьому, надає суду Інформацію з державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 178241896 від 21.08.2019 року, з якого вбачається, що спірний будинок перебуває у спільній частковій власності сторін з визначенням їх часток. Таким чином, з матеріалів позову не вбачається в чому саме полягає порушення, невизнання чи оспорювання прав позивача як співвласника будинку з вже визначеною часткою у спільній частковій власності. Якими саме доказами підтверджуються обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, в позові теж не зазначено.

Статтею 177 ч. 4 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями ст. 6 ч.1 п. 3 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8 липня 2011 року визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 ч. 2 вказаного Закону, за подання до суду фізичною особою позову майнового характеру визначена ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду фізичною особою позову немайнового характеру визначена ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви, ціну позову ОСОБА_1 не зазначено. Оцінки спірного майна суду не надано, до позовної заяви долучено квитанцію НОМЕР_1 ПАТ Укрпошта від 21.08.2019 року на суму 1549,09 грн., що дає підстави вважати, що судовий збір сплачений не в повному обсязі.

Зважаючи на те, що позивачем не була встановлена ціна позову, даних про неможливість її визначення ОСОБА_1 не надано, оцінки спірного майна до матеріалів справи не долучено, тож суд не має можливості попередньо визначити розмір судового збору з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи. Клопотання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати позивачем не заявлялося.

Підсумовуючи вищевикладене, з урахуванням того, що з позовної заяви не вбачається в чому саме полягає порушення, невизнання чи оспорювання прав ОСОБА_1 , ціна позову та дані про неможливість її визначення в позові не вказані, дані про вартість спірного майна до матеріалів справи не долучені, що дає підстави вважати, що судовий збір сплачено не в повному обсязі, суддя дійшла висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 95 ч.2, 175, 185, 260 ЦПК України (в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017), ст.15. ЦК України, ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8 липня 2011 року, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про визначення розміру часток співвласників жилого будинку та виділ у натурі частки жилого будинку - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху шляхом надання до суду уточненої позовної заяви, її копії та копії всіх доданих до неї документів відповідно до кількості сторін у справі.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява вважатиметься не поданою та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рибас А.В.