Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" вересня 2019 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Арапіної Н.Є., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція» про зобов`язання здійснити перерахунок за надані послуги з централізованого постачання гарячої та холодної води, -

в с т а н о в и в:

позивач звернулась до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція» про зобов`язання здійснити перерахунок за надані послуги з централізованого постачання гарячої та холодної води. Свої вимоги мотивувала тим, що 02 жовтня 2017 року між відповідачем та позивачем, як власником житлового приміщення, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , укладено договір № 440359/21 про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води. 18 травня 2017 року рішення Дніпровського районного суду м. Києва позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод задоволено: усунуто перешкоди ОСОБА_1 з боку ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 шляхом зняття їх з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1 . 13 травня 2019 року позивачем подано заяву про перерахунок заборгованості за житлово-комунальні послуги. Листом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція» від 18 червня 2019 року позивача повідомлено про відсутність підстав для здійснення перерахунку заборгованості за житлово-комунальні послуги. У зв`язку з чим позивач просить зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція» здійснити перерахунок за надання послуг з постачання гарячої та холодної води за період з 01 січня 2007 року по 07 червня 2017 року за адресою: АДРЕСА_1 , з трьох на одну особу.

Згідно вимог ч.13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини.

02 жовтня 2017 року між відповідачем та позивачем, як власником житлового приміщення, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 укладено договір № 440359/21 про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води (а.с. 11-14).

Позивач просить зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція» здійснити перерахунок за надання послуг з постачання гарячої та холодної води за період з 01 січня 2007 року по 07 червня 2017 року за адресою: АДРЕСА_1 , з трьох на одну особу.

Позивач в обґрунтування позовних вимог посилалась на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 18 травня 2017 року, яким встановлено, що ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за спірною адресою фактично не проживають з 01 січня 2007 року.

На підтвердження позовних вимог позивач надала суду довідку Комунального концерну «Центр комунального сервісу» від 17 травня 2017 року, відповідно до якої в квартирі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 3), заяву позивача від 13 травня 2019 року про перерахунок заборгованості за житлово-комунальні послуги (а.с. 7), лист Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція» від 18 червня 2019 року про відсутність підстав для здійснення перерахунку заборгованості за житлово-комунальні послуги (а.с. 5-6), рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 18 травня 2017 року, яким позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод задоволено: усунуто перешкоди ОСОБА_1 з боку ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 шляхом зняття їх з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 4).

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Представник відповідача скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, відповідно до якого заперечує проти задоволення позовних вимог, оскільки нарахування вартості послуг здійснювалося відповідачем за спірною адресою з липня 2014 року по вересень 2017 року включно за гаряче водопостачання відповідно до кількості зареєстрованих осіб, з жовтня 2017 року по теперішній час згідно показників, встановленого квартирного приладу обліку. Позивач є власником квартири за вищевказаною адресою з 07 листопада 2016 року на підставі договору дарування квартири, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кошель І. А. та зареєстрованого в реєстрі за № 2374. При цьому, позивачем взято на себе зобов`язання по оплаті заборгованості попереднього власника відповідно до п. 9 Договору. Повна оплата заборгованості за послуги з централізованого опалення та часткова оплата заборгованості за послуги з гарячого водопостачання також свідчать про визнання позивачем боргів попереднього власника.

На підтвердження відзиву представник відповідача надав суду лист-розрахунок заборгованості за надані послуги з гарячого водопостачання в квартирі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 27), лист-розрахунок заборгованості за надані послуги з централізованого опалення в квартирі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 28), довідку Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція» від 25 липня 2019 року, відповідно до якої за період з листопада 2016 року по вересень 2017 року за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з відсутністю приладу обліку, нарахування вартості послуг з гарячого водопостачання здійснювалося в нормі на три особи, які значилися зареєстрованими в квартирі (а.с. 29).

За змістом ст.ст. 319, 322 ЦК України власність зобов`язує. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст.ст. 66, 67, 162 ЖК України за користування житловим приміщенням, що належить громадянинові на праві приватної власності, сплачується плата за утримання будинку, прибудинкової території та плата за спожиті комунальні послуги.

Статтею 13 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо).

Відповідно до положень ст. 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 21 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року, у разі відсутності у квартирі (будинку садибного типу) та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку води і теплової енергії плата за надані послуги справляється згідно з установленими нормативами (нормами) споживання: з централізованого постачання холодної та гарячої води і водовідведення - з розрахунку на одну особу та на ведення особистого підсобного господарства; з централізованого опалення - з розрахунку за 1 кв. метр (куб. метр) опалюваної площі (об`єму) квартири (будинку садибного типу) та з урахуванням фактичної температури зовнішнього повітря і фактичної кількості днів надання цієї послуги в місяці, який є розрахунковим.

Відповідно до п. 1.2, 3.2, 4.2 Порядку звільнення наймачів (власників) квартири (приватних будинків) та членів їх сімей за період їх тимчасової відсутності від оплати за комунальні послуги (гаряче та холодне водопостачання, водовідведення, газопостачання), затвердженого рішенням Київської міської ради від 28 березня 2002 року № 409/1843, наймач (власник) Перерахунок за ненадані послуги з холодного та гарячого водопостачання, водовідведення, газопостачання у зв`язку з тимчасовою відсутністю споживача на підставі підтвердних документів проводиться після надання документа, що підтверджує факт відсутності одного або декількох членів сім`ї, не пізніше місячного терміну.

Судом встановлено, що 02 жовтня 2017 року між відповідачем та позивачем, як власником житлового приміщення, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 укладено договір № 440359/21 про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води. 13 травня 2019 року позивач звернулася до відповідача із заявою про перерахунок заборгованості за житлово-комунальні послуги. Листом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція» від 18 червня 2019 року позивача повідомлено про відсутність підстав для здійснення перерахунку заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Однак позивачем не доведено дотримання вимог Порядку звільнення наймачів (власників) квартири (приватних будинків) та членів їх сімей за період їх тимчасової відсутності від оплати за комунальні послуги (гаряче та холодне водопостачання, водовідведення, газопостачання), затвердженого рішенням Київської міської ради від 28 березня 2002 року №409/1843, щодо підтвердження факту відсутності декількох членів сім`ї не пізніше місячного терміну, а саме, 13 травня 2019 року надано відповідачу рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 18 травня 2017 року про усунення перешкод ОСОБА_1 з боку ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 шляхом зняття їх з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1 .

За встановлених обставин суд приходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція» про зобов`язання здійснити перерахунок за надані послуги з централізованого постачання гарячої та холодної води повністю.

Керуючись ст. 129 Конституції України, ст.ст. 319, 322 ЦК України, ст.ст. 66, 67, 162 ЖК України, Порядком звільнення наймачів (власників) квартири (приватних будинків) та членів їх сімей за період їх тимчасової відсутності від оплати за комунальні послуги (гаряче та холодне водопостачання, водовідведення, газопостачання), затвердженого рішенням Київської міської ради від 28 березня 2002 року №409/1843, Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року, ст.ст. 12, 13, 81, 89, 133, 141, 247, 259, 263, 264-265, 273, 353 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція» про зобов`язання здійснити перерахунок за надані послуги з централізованого постачання гарячої та холодної води відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.Є.Арапіна