ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/9033/19 Справа № 2-9315/11 Суддя у 1-й інстанції - Шелестов К. О. Суддя у 2-й інстанції - Варенко О. П.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

30 вересня 2019 року м.Дніпро

Дніпровський апеляційний суд в особі судді судової палати з розгляду цивільних справ Варенко О.П., ознайомившись з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 13 травня 2015 року про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 13 травня 2015 року скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 29 серпня 2011 року.

Не погодившись із такою ухвалою, 19 вересня 2019 року позивач через свого представника подав апеляційну скаргу та заяву про поновлення процесуального строку на оскарження судового рішення, в якій посилається на те, що ухвалу суду не отримував, та тільки в липні 2019 року дізнався про те, що квартиру, на яку було накладено арешт, продано.

Однак, такі посилання апелянта не можуть бути визнані поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження. Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти такі обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судового рішення, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Проте, несвоєчасне отримання копії судового рішення саме по собі не може бути визнано поважною причиною пропуску строку, оскільки, як наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням по справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з ч. ч. 3, 4 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху, також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

За таких обставин апеляційну скаргу необхідно залишити без руху. На протязі десяти днів з моменту отримання цієї ухвали апелянту необхідно направити до апеляційного суду Дніпропетровської області заяву про поновлення строку з зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку.

На підставі наведеного, керуючись ст. 357 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 13 травня 2015 року про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири - залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення вказаних недоліків не пізніше десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити апелянту, якщо заяву не буде подано ним в зазначений строк або вказані ним підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, то апелянту буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Суддя О.П. Варенко