Провадження № 2/761/533/2019
У Х В А Л А

Іменем України

28 серпня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого: судді - Притули Н.Г.

при секретарі: Смігунову В.В.,

за участю представника позивача: Сологуб В.Л.,

представника ГТУЮ в м.Києві: Фартушної В.Л. ,

представника ОСОБА_2 : ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про відвід головуючого судді,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до Головного територіального управління юстиції у м. Києві в особі Управління державної реєстрації Головного територіального Управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_6 , треті особи - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шпитковська (Мартинюк) Сабіна Валеріївна, Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення, витребування майна з чужого незаконного володіння.

Разом з тим, 28.08.2019 року до суду надійшла заява представника позивача про відвід головуючому судді з метою недопущення будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді на тій підставі, що головуючий суддя у справі 24.04.2019 року в судовому засіданні встановлювала фактичні обставини справи, які вже були встановлені при розгляді справи, за наслідками якої було ухвалено відповідне рішення суду, що суперечить на його думку положенням ЦПК України. Крім того, заявник зазначає, що ним було подано заяву про видачу копії технічного звукозапису судового засідання, яке відбулось 24.04.2019 року, проте як виявилось звукозапис даного засідання - не проводився, що свідчить про упереджене ставлення судді до розгляду даної справи, на думку заявника. При цьому, заявник стверджує, що суддя навмисно, затягує розгляд справи, так як провадження у вказаній справі було відкрито ще 23.06.2017 року, що порушує усі розумні строки розгляду справи та в даному випадку, як стверджує заявник, свідчить про необ`єтивність головуючого у даній справі.

Представники відповідача - ГТУЮ у м. Києві та третьої особи - ОСОБА_2 зазначили, що дана заява є необґрунтованою та такою, що спрямована на затягування розгляду справи.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить висновку про залишення даної заяви без розгляду за наступних підстав.

Статтею 36 ЦПК України визначено підстави за яких суддя не може брати участі у розгляді справи та підлягає відводу.

Частиною 4 статті 36 ЦПК України визначено, що не може бути підставою для відводу судді незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (ч.11 ст.40 ЦПК України).

Відповідно до частини 3 статті 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ст.126 ЦПК України).

Так, обставина, яка стала підставою для відводу судді в даному випадку, стала відома заявнику після відкриття провадження у справі після спливу десятиденного строку, а саме, судове засідання, в якому головуючий у справі, на думку заявника, досліджував обставин, які встановлені в рішенні суду іншої цивільної справи - відбулось 24.04.2019 року, при цьому заява про видачу копії технічного звукозапису вказаного судового засідання була подана до суду представником 26.04.2019 року, тобто аналізуючи положення ЦПК України, в даному випадку, заявником пропущений дводенний строк, який надає право стороні заявити відвід у виняткових випадках, після спливу десятиденного терміну, коли учасник дізнався про таку підставу.

При цьому, варто зазначити, що в матеріалах справи міститься журнал судового засідання від 24.04.2019 року, а, отже, в даному випадку, судом здійснювався звукозапис вказаного судового процесу, у зв`язку з чим, суд не може взяти до уваги доводи заявника щодо відсутності фіксування вказаного судового засідання.

Крім того, варто зауважити, що позивач зловживаючи своїми процесуальними правами, знаючи, хто наразі є власником спірного будинку, навмисно не зазначила неналежного відповідача у справі, внаслідок чого дана справа досить тривалий час перебуває в провадженні суду на розгляді, що в даному випадку, не свідчить про затягування розгляду справи з боку головуючого, з порушенням розумних строків її розгляду.

Таким чином, оскільки відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, а після спливу вказаного строку заявляти відвід дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу, суд вважає, що строк звернення із заявою про відвід судді - пропущений. Водночас, заявник не просив суд поновити пропущені ним строки на звернення із такою заявою до суду із зазначенням поважності причин його пропущення.

Проаналізувавши вищенаведені положення ЦПК України, можна зробити висновок, що оскільки заявником було пропущено строки звернення до суду із заявою про відвід судді та представник відповідача не просив суд поновити пропущений ним строк, суд вважає, що заява має бути залишена без розгляду.

Керуючись ст.36, 39, 40, 126 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про відвід головуючого судді - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 354 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п. 4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Повний текст ухвали суду виготовлений 02 вересня 2019 року

Суддя: Н.Г.Притула