КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
У Х В А Л А

про повернення апеляційної скарги

26 вересня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Голуб С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 28 лютого 2019 року про надання строку для примирення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 28 лютого 2019 року було надано строк для примирення три місяці та зупинено провадження у справі.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, ОСОБА_1 подала 06 вересня 2019 року апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Разом з тим, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду, враховуючи наступне.

Статтею 353 ЦПК України визначено вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Так, відповідно до ст. 353 ЦПК України ухвала суду першої інстанції про надання строку для примирення не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду, разом з тим така ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку лише в частині зупинення провадження у справі, оскільки суд першої інстанції надаючи строк для примирення зобов`язаний зупинити провадження у справі до закінчення строку для примирення.

Як вбачається з матеріалів справи та зі змісту апеляційної скарги, ОСОБА_1 оскаржує ухвалу суду першої інстанції про надання строку для примирення, яка не може бути самостійним предметом оскарження у відповідності до вимог цивільного процесуального законодавства. Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 зводяться до того, що визначений судом першої інстанції тримісячний строк для примирення є недостатнім для примирення подружжя, а тому просить суд апеляційної інстанції скасувати таку ухвалу суду першої інстанції та визначити подружжю строк для примирення тривалістю шість місяців.

Разом з тим, в поданій апеляційній скарзі відсутні будь-які обґрунтування порушення судом норм процесуального права під час вирішення питання про зупинення провадження у справі у зв`язку з наданням строку для примирення, що свідчить про те, що ухвала суду першої інстанції від 28 лютого 2019 року в частині зупинення провадження ОСОБА_1 не оскаржується.

Окрім того, відповідно до ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення, оскільки надання строку для примирення та зупинення провадження у справі на цей же строк є взаємопов`язаними обставинами й в такому випадку зупинення провадження не може вважатися таким, що перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Так, у відповідності до ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

На підставі викладеного та з урахуванням того, що ОСОБА_1 не оскаржує ухвалу суду першої інстанції від 28 лютого 2019 року в частині зупинення провадження, доходжу висновку про наявність достатніх правових підстав для повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 , оскільки ухвала суду першої інстанції про надання строку для примирення не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду.

Керуючись ст.ст. 353, 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 28 лютого 2019 року про надання строку для примирення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Київського

апеляційного суду С.А. Голуб