Провадження № 2-з/761/566/2019
У Х В А Л А

11 вересня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Мальцев Д.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по справі № 761/34795/19 за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця Виконавчого округу м. Києва Корольова Михайла Андрійовича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , треті особи - Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «УКРГАЗБАНК», Державна фіскальна служба України, Головне управління Державної фіскальної служби у Чернівецькій області, Державна фіскальна служба у Шевченківському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, Служба безпеки України, про визнання електронних торгів з продажу нежитлового приміщення недійсним, про скасування протоколу проведення електронних торгів та акту проведення електронних торгів, -

В С Т А Н О В И В:

До провадження судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. надійшов позов ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) до Приватного виконавця Виконавчого округу м. Києва Корольова Михайла Андрійовича (далі по тексту - відповідач 1), Державного підприємства «СЕТАМ» (далі по тексту - відповідач 2), ОСОБА_2 (далі по тексту - відповідач 3), треті особи - Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» (далі по тексту - третя особа 1), Державна фіскальна служба України (далі по тексту - третя особа 2), Головне управління Державної фіскальної служби у Чернівецькій області (далі по тексту - третя особа 3), Державна фіскальна служба у Шевченківському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (далі по тексту - третя особа 4), Служба безпеки України (далі по тексту - третя особа 5), про визнання електронних торгів з продажу нежитлового приміщення недійсним, про скасування протоколу проведення електронних торгів та акту проведення електронних торгів.

Так, 10.09.2019 позивач звернувся до суду із заявою, відповідно до якої просив вжити заходи забезпечення позову по вказаній цивільній справі шляхом накладення арешту на майно, що було реалізоване на електронних торгах 16.08.2019, а саме: групу нежитлових приміщень № 1-7, (групи приміщень № 27), площею 63,5 м2, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 та заборони відповідачам та будь-яким іншим особам вчиняти будь-які дії щодо відчуження та володіння вказаним нерухомим майном.

При цьому, подана заява дублює за своїм змістом та вимогами попередні дві заяви про забезпечення позову, подані позивачем 04.09.2019 та 09.09.2019 щодо яких ухвалами суду від 06.09.2019 та 09.09.2019 відповідно прийнято рішення про відмову у їх задоволенні.

Інші підстави або нові обставини у заяві про забезпечення позову не вказані.

Так, відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

З врахуванням наведеного, сторони в судове засідання не викликались, оскільки суд прийшов до висновку про розгляд вказаної заяви за їх відсутності у відповідності до положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України.

При цьому, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалось відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, заяву про забезпечення позову та надані до неї документи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Пунктом першим частини другої вказаної статті визначено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 44 ЦПК України).

Відповідно до ч.4 ст. 44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Таким чином, суд розцінює подання позивачем 10.09.2019 третьої заяви про забезпечення позову, яка за своїм змістом та вимогами є ідентичною раніше поданим заявам від 04.09.2019, 09.09.2019, розглянутих судом, як зловживання своїми процесуальними правами, а тому повертає її без розгляду.

Додатково суд роз`яснює, що у відповідності до положень ст. 143, 148 ЦПК України, у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 12, 44, 149, 150, 153 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по справі № 761/34795/19 за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця Виконавчого округу м. Києва Корольова Михайла Андрійовича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , треті особи - Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «УКРГАЗБАНК», Державна фіскальна служба України, Головне управління Державної фіскальної служби у Чернівецькій області, Державна фіскальна служба у Шевченківському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, Служба безпеки України, про визнання електронних торгів з продажу нежитлового приміщення недійсним, про скасування протоколу проведення електронних торгів та акту проведення електронних торгів, - повернути.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку ст. 261 ЦПК України.

Суддя: