Ухвала

18 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 587/2121/18

провадження № 61-14391св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Головне управління Держгеокадастру у Сумській області, Бездрицька сільська рада Сумського району Сумської області

особи, які подавали апеляційну скаргу: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , яка підписана представником ОСОБА_6 , касаційну скаргу ОСОБА_5 , яка підписана представником ОСОБА_7 , касаційну скаргу ОСОБА_4 , яка підписана представником ОСОБА_8, касаційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, яка підписана представником ОСОБА_9 на рішення Сумського районного суду Сумської області від 21 березня 2019 року у складі судді: Дашутіна І. В., та постанову Сумського апеляційного суду від 04 липня 2019 року у складі колегії суддів: Хвостика С. Г., Собини О. І., Левченко Т. А.,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернулась із позовом до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, Бездрицької сільської ради Сумського району про визнання незаконним і скасування наказу та зобов`язання виконати обов`язок в натурі.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Сумського районного суду Сумської області від 21 березня 2019 року, позовні вимоги задоволено. Визнано незаконним та скасовано наказ ГУ Держгеокадастру у Сумській області від 04 квітня 2018 року № 394 у частині передачі у комунальну власність Бездрицької сільської ради Сумського району Сумської області земельної ділянки площею 2,0000 га, кадастровий номер :03:002:0064, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами населених пунктів на території Бездрицької сільської ради Сумського району Сумської області. Зобов`язано ГУ Держгеокадастру у Сумській області на підставі проекту землеустрою, який затверджений наказом ГУ Держгеокадастру у Сумській області від 23 червня 2018 року № 18-4732/16-18-СГ, надати ОСОБА_1 у власність земельну ділянку площею 2,0000 га, кадастровий номер :03:002:0064, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами населених пунктів на території Бездрицької сільської ради Сумського району Сумської області. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

ГУ Держгеокадастру у Сумській області, а також особи, які не брали участь у справі: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 оскаржили рішення Сумського районного суду Сумської області від 21 березня 2019 року в апеляційному порядку.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Сумського апеляційного суду від 04 липня 2019 року апеляційні скарги ГУ Держгеокадастру у Сумській області, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 залишено без задоволення, а рішення Сумського районного суду Сумської області від 21 березня 2019 року у залишено без змін.

Аргументи учасників справи

У липні 2019 року Головне управління Держгеокадастру у Сумській області засобами поштового зв`язку через представника Сєдєлєву Т. А. подало касаційну скаргу на рішення Сумського районного суду Сумської області від 21 березня 2019 року та постанову Сумського апеляційного суду від 04 липня 2019 року, в якій просить скасувати оскаржені рішення та ухвалите нове рішення, яким відмовити у задоволені позовних вимог у повному обсязі. При цьому посилається на порушення норм процесуального та неправильне застосування норм матеріального права.

У серпні 2019 року ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , засобами поштового зв`язку через представника ОСОБА_6 подали касаційну скаргу на рішення Сумського районного суду Сумської області від 21 березня 2019 року та постанову Сумського апеляційного суду від 04 липня 2019 року, в якій просять скасувати оскаржені рішення та ухвалите нове рішення, яким відмовити у задоволені позовних вимог у повному обсязі. При цьому посилається на порушення норм процесуального та неправильне застосування норм матеріального права.

У серпні 2019 року ОСОБА_5 , засобами поштового зв`язку через представника ОСОБА_7 подав касаційну скаргу на рішення Сумського районного суду Сумської області від 21 березня 2019 року та постанову Сумського апеляційного суду від 04 липня 2019 року, в якій просить скасувати оскаржені рішення та ухвалите нове рішення, яким відмовити у задоволені позовних вимог у повному обсязі. При цьому посилається на порушення норм процесуального та неправильне застосування норм матеріального права.

У серпні 2019 року ОСОБА_4 , засобами поштового зв`язку через представника ОСОБА_8 подав касаційну скаргу на рішення Сумського районного суду Сумської області від 21 березня 2019 року та постанову Сумського апеляційного суду від 04 липня 2019 року, в якій просить скасувати оскаржені рішення та ухвалите нове рішення, яким відмовити у задоволені позовних вимог у повному обсязі. При цьому посилається на порушення норм процесуального та неправильне застосування норм матеріального права.

Короткий зміст ухвал суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 21 серпня 2019 року у справі відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_3 та ОСОБА_2

Ухвалою Верховного Суду від 28 серпня 2019 року у справі відкрито касаційне провадження за касаційними скаргами ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

Ухвалою Верховного Суду від 06 вересня 2019 року у справі відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ГУ Держгеокадастру у Сумській області.

У касаційній скарзі ГУ Держгеокадастру у Сумській області міститься клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно частини першої статті 401 ЦПК України попередній розгляд справи має бути проведений протягом п`яти днів після складення доповіді суддею-доповідачем колегією у складі трьох суддів у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що попередній розгляд справи у суді касаційної інстанції проводиться без повідомлення учасників справи. Тому у задоволенні клопотання про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції потрібно відмовити.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо особі не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Керуючись статтями 7, 33, 34, 260, 400, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про участь в судовому засіданні у режимі відеоконференції відмовити.

Справу № 587/2121/18 призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков