Провадження № 2-з/947/1023/19
УХВАЛА

26.09.2019 року

Київський районний суд м. Одеси,

головуючий суддя Куриленко О.М.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

позивача ОСОБА_2 ,

представника позивача ОСОБА_3 ,

відповідача ОСОБА_4 ,

представника відповідача ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому підготовчому засіданні в м. Одесі клопотання позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про залучення співвідповідачів, прийняття уточненого позову, витребування доказів та заяву представника відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та залучення третьої особи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про виселення,

ВСТАНОВИВ:

27 червня 2019 року позивачі звернулись до суду з позовом, в якому просили виселити ОСОБА_4 з житлової кімнати 3-3 площею 15, 4 кв.м. (літ. А) у будинку АДРЕСА_1 . Стягнути з відповідача судові витрати.

В обґрунтування своїх вимог посилаються на те, що відповідач безпідставно користується житловоїю кімнатою 3-3 площею 15, 4 кв.м. (літ. А) у будинку АДРЕСА_1 , у зв`язку цим позивачі не можуть належним чином користуватися своєю власністю.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси від 01.07.2019 року відкрито провадження та призначено справу для розгляду в порядку спрощеного провадження.

Вирішуючи питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, суддя керувався положеннями ч.6 ст. 19 та ч.1 ст. 274 ЦПК України, якими передбачено, що в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються, серед іншого, малозначні справи, а саме: справи, в яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.ст. 128-130 ЦПК України.

У судове засідання з`явились позивачі ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та їх представник ОСОБА_3 , які звернулись до суду з клопотанням, в якому просять: залучити до участі у справі співвідповідачів ОСОБА_6 , 1985 р.н., ОСОБА_7 , 1983 р.н., ОСОБА_8 , 2012 р.н.

В обґрунтування своїх вимог посилаються на те, що 09 серпня 2019 року в судовому засіданні відповідач ОСОБА_4 повідомив, що він нібито не мешкає у вищезазначеній житловій кімнаті, а в цій кімнаті мешкає його донька. На запитання, якими документами підтверджується право його доньки мешкати у цій кімнаті, він послався на випису із домової книги, яку він раніше надав до суду. Ознайомившись в судовому засіданні з випискою, позивачі встановили, що в будинку АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 . Про наявність зазначеної виписки вони дізналися саме в зазначеному судовому засіданні, раніше копію цієї виписки позивачі не отримували. Таким чином, виникла необхідність залучити до справи співвідповідачів та уточнити позивні вимоги про виселення ОСОБА_4 , 1962 р.н., ОСОБА_6 , 1985 р.н., ОСОБА_7 , 1983 р.н., разом з малолітньою донькою ОСОБА_8 , 2012 р.н. з житлової кімнати 3-3 площею 15, 4 кв.м. (літ. А) у будинку АДРЕСА_1 .

Крім того, позивачі звернулись до суду з клопотанням про витребування у відповідача ОСОБА_4 домової книги про склад сім`ї № 1253, на підставі якої була видана виписка з домової книги без дати про склад сім`ї.

Відповідач ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотань позивачів та одночасно представник відповідача звернувся до суду з заявою про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, а також просить залучити до участі у справі орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку сторін, суд вважає можливим задовольнити заявлені клопотання в повному обсязі, виходячи з наступного.

Згідно ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. Відповідач, замінений іншим відповідачем, має право заявити вимогу про компенсацію судових витрат, здійснених ним внаслідок необґрунтованих дій позивача. Питання про розподіл судових витрат вирішується в ухвалі про заміну неналежного відповідача.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що в даному випадку процесуальний закон наділяє правом заміни відповідача або залучення співвідповідача виключно позивача і у відповідності до положень частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках

Тож, суд не має права відмовити позивачу у задоволенні клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача або з власної ініціативи замінити відповідача, і наслідки вчинення процесуальних дій по заміні чи залученню співвідповідача несе позивач.

Таким чином, з метою повного, всестороннього та об`єктивного розгляду справи суд вважає за необхідне залучити до розгляду справи в якості співвідповідачів ОСОБА_6 , 1985 р.н., ОСОБА_7 , 1983 р.н., ОСОБА_8 , 2012 р.н. які проживають у спірній кімнаті та зареєстровані по спірній адресі, а від так клопотання позивачів в цій частині підлягає задоволенню.

Що стосується клопотання позивачів про прийняття уточненого позову суд зазначає таке.

Згідно ч. 1-3 ст. 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Виходячи з загальних положень ЦПК України підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена та адресована суду письмова вимога, яка складається з вимоги процесуального характеру (відкрити провадження по справі) і вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право).

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підстава позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах. Верховний Суд України відзначив, що під підставами позову, які згідно зі ст. 49 ЦПК може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд України відзначив, якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Зміна предмету позову може означати заміну однієї матеріально-правової вимоги позивача до відповідача іншою або доповненням позивачем первісних вимог новими.

Отже, згідно з законом позивач має право змінити один з елементів позову, одночасно змінювати підставу і предмет позову неможливо, оскільки в подібному випадку буде пред`явлений позов з абсолютно нових мотивів

Так, згідно частини 3 статті 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Отже суд вважає за необхідне прийняти до провадження суду уточнений позов позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про виселення.

Що стосується клопотання про витребування.

У відповідності до ч.ч. 1 та 2 ст. 118 ЦПК України заява про забезпечення доказів розглядається в судовому засіданні в загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, з особливостями, встановленими цією статтею. Заява розглядається не пізніше п`яти днів з дня її надходження до суду.

Згідно вимог частин 1-3 статті 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено про те, які вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Беручи до уваги предмет спору, заявлені вимоги і наявні у матеріалах справи докази, а також враховуючи, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, суд приходить до висновку про задоволення вищевказаного клопотання, так як відомості які містяться у вказаних документах мають значення для правильного вирішення справи.

Також суд знайшов обґрунтованою заяву представника відповідача про залучення до участі у справі третьої особи - Київську районну адміністрацію Одеської міської ради в особі органу опіки та піклування оскільки відповідно ч.ч.4, 5 ст.19 Сімейного Кодексу України передбачено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Відповідно до ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права і обов`язки, встановлені статтею 43 цього Кодексу. Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не тягне за собою розгляду справи спочатку.

Зважаючи на викладене, суд вважає доцільним притягнути орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради до участі у справі у якості третьої особи, оскільки участь зазначеного органу під час розгляду вказаної справи є обов`язковою так як спір по справі стосується прав малолітньої особи.

Окрім зазначеного, вивчивши доводи сторін, суд вбачає підстави для замінити засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст.19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Згідно ч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України, У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За умова ч. 6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1)ціну позову; 2)значення справи для сторін; 3)обраний позивачем спосіб захисту; 4)категорію та складність справи; 5)обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 6)кількість сторін та інших учасників справи; 7)чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8)думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Статтею 277 ЦПК України визначено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

На підставі викладеного і керуючись ст. 49, 53, 118, 274, 277, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання позивачів ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про залучення співвідповідачів, прийняття уточненого позову, витребування доказів та заяву представника відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та залучення третьої особи по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про виселення - задовольнити.

Залучити до участі у справі в якості співвідповідачів ОСОБА_6 , 1985 р.н., ОСОБА_7 , 1983 р.н., ОСОБА_8 , 2012 р.н.

Прийняти до провадження суду уточнену позовну заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про виселення в редакції від 30 серпня 2019 року.

Витребувати у ОСОБА_4 домову книгу про склад сім`ї № 1253, на підставі якої до нотаріальної контори була видана виписка з домової книги без дати про склад сім`ї (копія а.с.22).

Залучити до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради.

Розглянути справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , третя особа яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору орган опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради, про виселення - за правилами загального позовного провадження та замінити засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Призначити підготовче судове засідання у приміщенні Київського районного суду м. Одеси (м. Одеса, вул. Варненська 3,б, каб. 215 ) на 18 жовтня 2019 року о 10 год. 00 хв

Копію ухвали, копію позовної заяви та доданих документів, надіслати учасникам судового розгляду.

Визначити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідачі мають право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частинам третьої - п`ятої статті 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечень, яке має відповідати вимогам частинам третьої - п`ятої статті 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідачі мають право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://ki.od.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя Куриленко О. М.