Справа № 125/67/19
Провадження № 22-ц/801/2077/2019
Головуючий у суді 1-ї інстанції Хитрук В. М.
Доповідач:Голота Л. О.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2019 рокуСправа № 125/67/19м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - Голоти Л. О. (суддя-доповідач),

суддів Медвецького С. К., Оніщука В. В.,

за участю секретаря судового засідання : Топольської В. О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Балківської сільської ради Барського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

за апеляційною скаргою особи, яка не брала участі у справі, ОСОБА_2 на рішення Барського районного суду Вінницької області від 14 лютого 2019 року, ухвалене у складі судді Хитрук В. М., -

в с т а н о в и в :

У січні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Балківської сільської ради Барського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її рідний брат ОСОБА_3 . На день його смерті відкрилася спадщина, майнові права на майно, яке належало ОСОБА_4 на праві власності : житловий будинок, який знаходиться за адресою : АДРЕСА_1 . Позивач має намір прийняти спадщину після смерті ОСОБА_3 як спадкоємець за законом другої черги, однак не може оформити спадщину, оскільки не подала вчасно заяву у нотаріальну контору про прийняття спадщини.

Вказує, що після смерті ОСОБА_3 спадщину, шляхом спільного проживання, прийняла, але не оформила, його дружина ОСОБА_5 як спадкоємець першої черги за законом, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті спадкоємців немає. На даний час власником житлового будинку є ОСОБА_3 рідний брат позивача.

Виходячи з наведеного, ОСОБА_1 просила визначити додатковий строк для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та визнати її особою, що прийняла спадщину.

Рішенням Барського районного суду Вінницької області від 14 лютого 2019 року позов задоволено. Визначено ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив із того, що поважною причиною пропущення позивачем строку на прийняття спадщини є її правова необізнаність щодо порядку прийняття спадщини, незнання чинного законодавства та специфіки його застосування на практиці, а також те, що після смерті брата ОСОБА_3 була інший спадкоємець першої черги - його дружина ОСОБА_5 , яка в подальшому спадщину не прийняла.

Не погоджуючись з рішенням суду, особа, яка не брала участі у справі, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, неповну з`ясування судом першої інстанції обставин справи, просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову.

Основними доводами апеляційної скарги є те, що судом першої інстанції не встановлено кола спадкоємців після смерті ОСОБА_5 , чи зверталася позивач до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .. Суд першої інстанції в складі цього ж судді має в провадженні іншу цивільну справу про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю. Вказує, що після смерті ОСОБА_3 спадщину прийняла його дружина ОСОБА_5 , а тому позивач не може претендувати на спадкове майно після смерті ОСОБА_3 , яке вже успадкувала його дружина відповідно до статті 1269 ЦК України. Тому у даному випадку, виникли спадкові відносини, щодо спадкування спадщини після смерті ОСОБА_5

Зазначає, що він разом проживав з ОСОБА_5 в будинку по АДРЕСА_1 , а тому належним відповідачем у справі є він.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , посилаючись на необґрунтованість доводів апеляційної скарги, просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відзив обґрунтовано тим, що ОСОБА_2 проживав з ОСОБА_5 без реєстрації шлюбу біля 4 років, а тому не є спадкоємцем жодної черги за законом. Рішенням суду не вирішено питання про його права та інтереси.

Справа раніше розглядалася судами різних інстанції.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 серпня 2019 року касаційну ОСОБА_1 задоволено частково. Постанову Вінницького апеляційного суду від 17 квітня 2019 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

У судовому засіданні адвокат Невольчук С. П., який діє в інтересах ОСОБА_1 , заперечив проти апеляційної скарги та просив залишити її без задоволення та повернути судовий збір за подання касаційної скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, обговоривши підстави апеляційної скарги, Вінницький апеляційний суд дійшов висновку про закриття апеляційне провадження з таких підстав.

Судами встановлено наступні обставини :

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 брат позивача.

На день його смерті відкрилася спадщина, яка складається із житлового будинку з належними до нього будівлями та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 ).

На день відкриття спадщини спадкоємцем першої черги за законом була його дружина ОСОБА_5 , яка була зареєстрована і постійно проживала разом із померлим у вказаному будинку.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 померла. Після її смерті спадкова справа не відкривалася.

Згідно акту обстеження погосподарського номера 050034-1 від 08 січня 2019 року ОСОБА_2 за свідченнями сусідів проживає без реєстрації в будинку, який належав померлому ОСОБА_3 ОСОБА_2 проживав у вказаному будинку з ОСОБА_5 з жовтня 2014 року до 17 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

За змістом норм статей 1268-1269 ЦК України порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Відповідно до частин третьої, п`ятої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що за свідченнями сусідів ОСОБА_2 проживав без реєстрації в будинку, який належав померлому ОСОБА_3 , разом із ОСОБА_5 з жовтня 2014 року до 17 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.

Згідно даних, внесених до Єдиного державного реєстру судових рішень у справі № 125/328/19, у березні 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про встановлення факту його постійного спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , для прийняття спадщини, яку ухвалою Барського районного суду Вінницької області від 18 липня 2019 року залишено без розгляду, а постановою Вінницького апеляційного суду від 10 вересня 2019 року залишено без змін зазначену ухвалу місцевого суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц зроблено висновок, що «за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.»

Колегія суддів враховує те, що на час звернення ОСОБА_1 до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, не встановлено, що ОСОБА_2 прийняв спадщину, не доведено у встановленому законом порядку факт спільного проживання без реєстрації шлюбу із ОСОБА_5 , а аргументи апеляційної скарги про те, що рішенням суду першої інстанції вирішено питання про права ОСОБА_2 як спадкоємця є безпідставними та не підтверджені.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 364 ЦПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

З огляду на наведене, оскільки особою, яка не брала участі у справі, ОСОБА_2 не надано доказів, що він прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5 , та є спадкоємцем за законом, тому рішенням суду першої інстанції не вирішено питання про його права, інтереси, відтак апеляційне провадження у справі підлягає закриттю.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_1 понесла витрати при поданні касаційної скарги в сумі 1537 грн, тому з ОСОБА_2 підлягає стягненню на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 1537 грн за подання касаційної скарги /а.с. 78/.

Керуючись статтями 364, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою особи, яка не брала участі у справі, ОСОБА_2 на рішення Барського районного суду Вінницької області від 14 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Балківської сільської ради Барського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір за подання касаційної скарги в сумі 1537 гривень.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Головуючий Підпис Л. О. Голота

Судді: Підпис С. К. Медвецький

Підпис В. В. Оніщук

Згідно з оригіналом

Головуючий Л. О. Голота