Провадження № 2/263/2697/2019
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
24 вересня 2019 року м. Маріуполь
Суддя Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області Хараджа Н.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності на будинок,
До Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області 23 вересня 2019 року надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , в якій позивачка просить суд визнати за нею та відповідачем право спільної сумісної власності на будинок АДРЕСА_1 , що в ідеальних долях становить по Ѕ частки за кожним.
Ознайомившись з вказаним позовом, приходжу до висновку, що він підлягає залишенню без руху на підставі наступного.
Позовна заява це офіційний документ, що відноситься до основного виду ділового мовлення. Крім чітко визначеного переліку необхідних відомостей, які мають бути в ній зазначені, вона має бути належним чином оформленою, мати доступний, зрозумілий та логічно послідовний виклад.
Пунктом 4 частини 3статті 175 ЦПК України передбачено, що саме в позовній заяві зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;).
В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.
Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.
Ст. 356 ЦК України зазначено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Відповідно до положень ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.
Як вбачається з вищевикладених норм матеріального права це два зовсім різних інституту права власності.
З наведеного вище вбачається суперечливість між викладенням обставин, якими позивачі обґрунтовують свої вимоги, долученими документами та змістом позовних вимог. Отже зазначені суперечності підлягають усуненню, а позовні вимоги - конкретизації.
Крім того, згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Статтею 176 ЦПК України передбачено, що у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.
Позивачкою зазначено ціну позову у розмірі 75 000 грн.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Виходячи з вищевикладеного суд не погоджується з даною цінною позову,оскільки ринкова вартість будинку АДРЕСА_1 , значно перевищує попередню вказану ціну позову. Тому суд попередньо визначає судовий збір за вимоги майнового характеру у розмірі, а саме 4000 грн., у зв`язку з чим, враховуючи вже сплачений судовий збір в розмірі 768,40 грн., позивачці слід доплатити судовий збір до вказаного розміру та квитанцію або інший документ, що підтверджує доплату судового збору, надати до суду, або ж у разі обґрунтованих підстав для визначення ціни позову в іншому розмірі надати суду документ, підтверджуючий дійсну вартість вказаного майна на день подання позову.
Відповідно до ст. 185 ЦК України ( в реакції від 15.12.2017 року) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Таким чином, дану позовну заяву необхідно залишити без руху і надати позивачці строк для усунення зазначених недоліків, інакше позовна заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.
Керуючись ст.ст. 175,185 ЦПК України, суддя,
УХВАЛИЛА:
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права спільної сумісної власності на будинок - залишити без руху.
Надати позивачці строк протягом 10 днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині.
У випадку невиконання ухвали позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачці.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Хараджа