РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/18437/18

пр. № 2/759/3972/19

10 липня 2019 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва

під головуванням судді Сенька М.Ф.,

при секретарі Фещук Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду за правилами загального позовного провадженняі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, треті особи: Головне управління юстиції у м.Києві, Сьома Київська державна нотаріальна контора

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з зазначеним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка була дружиною її батька. При житті ОСОБА_2 склала заповіт на користь позивача. Про наявність заповіту позивач дізналась вже після спливу шестимісчного строку на подання заяви про прийняття спадщини. Позивач вважає таку причину пропуску строку поважною, а тому просить визначити їй додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини в 2 місяці.

Провадження за позовом відкрите відповідно до ухвали суду від 18.03.2019 року, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Представник позивача ОСОБА_3 подала заяву, за якою на вимогах позову наполягала, просила розглянути справу без її участі, а також просила врахувати при ухваленні рішення у справі докази про перебування позивача в тривалих відряженнях, що припали на термін відведений законом на подання заяви про прийняття спадщини, та докази щодо стану здоровя позивача.

Представник відповідача ОСОБА_4 надіслала відзив, за яким на рішення у спорі поклалася на розсуд суду, просила розглянути справу без участі представника Київської міської ради.

Такі ж за змістом пояснення на позов надійшли від представника Головного управління юстиції у м.Києві.

Сьома Київська державна нотаріальна контора пояснень на позов не надіслали, представник кантори в суд не зявився.

Судом встановлено таке.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 19.03.2018, серії НОМЕР_1 , актовий запис № 4909.

ОСОБА_2 , за життя, 02.09.2014 року склала заповіт, за яким належні їй на праві власності садовий будинок АДРЕСА_1 , заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Заповіт було посвідчено державним нотаріусом Дванадцятої київської державної нотаріальної контори Матвієнко Т.В. за реєстровим №2-188.

ОСОБА_1 18.10.2018 року звернулась до Сьомої київської державної нотаріальної кантори із заявою про прийняття спадщини, після померлої ОСОБА_2 , та про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

За заявою держнотаріусом ОСОБА_5 було заведено спадкову справу №594/2018 року, і винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва ппро право на спадщину за заповітом, за підстав того, що спадкоємцем пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України, передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини відповідно до частини 1 статті 1269 Цивільного кодексу України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Ураховуючи викладене, згідно з частиною 3 статті 1272 Цивільного кодексу України можуть бути застосовані за наявності сукупності обставин коли у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Виходячи з того, що позивач не є родичкою спадкодавиці, інші особи за спадщиною не звернулись, суд визнає необізнаність позивача в наявності заповіту поважною причину пропуску на подання заяви про прийняття спадщини.

До того ж, в судовому засіданні, з огляду на надані докази, встановлено, що позивач з 31.03.2018 року по 26.08.2018 року безперервно перебувала у службовому відрядженні в м. Дніпро, а після відрядження захворіла і потребувала лікування.

За наведених обставин та висновків, відсутності заперечень учасників судового розгляду, суд знаходить позов обгрунтованим, і таким, що може бути задоволений.

Судові витрати, за вказаного рішення, суд залишає за позивачем.

Заходів забезпечення позову судом не вживалось.

Керуючись статтями 12, 13, 77-80, 259, 263-265 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці, з дня набрання цим рішенням законної сили.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Головуючий М.Ф. Сенько