ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9855/19
провадження № 2/753/5929/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" серпня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.,

за участю:

секретаря судового засідання - Долі М.А.,

представника позивача ОСОБА_1

відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , треті особи: Дарницький районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про народження дитини,

ВСТАНОВИВ:

13.05.2019 року до Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_3 звернувся з позовною заявою до ОСОБА_2 , треті особи: Дарницький районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про народження дитини.

На обґрунтування позову послався на наступні обставини. 01.06.2011 між ним та ОСОБА_2 був укладений шлюб. У вказану шлюбі вони фактично проживали до липня 2017, після чого фактичні шлюбні відносини були припинені. 16.12.2017 шлюб між ним та ОСОБА_2 був розірваний. Зі спливом десяти місяців після припинення між ним та ОСОБА_2 фактичних шлюбних відносин, але до спливу десяти місяців після розірвання шлюбу в середині травня 2018 випадково, від спільних знайомих, він дізнався про те, що ОСОБА_2 народила дитину. При цьому,як виявилося пізніше, підчас реєстрації народження дитини її батьком було записано його. Запис його батьком дитини не відповідає дійсності, порушує його права та інтереси. Він не є біологічним батьком цієї дитини, кровне споріднення між ним та дитиною відсутнє. Про вказане порушення свого права він дізнався лише з матеріалів судової справи № 753/23513/18. З них же йому стало відомо, що визначеного прізвище новонародженої дитини ОСОБА_4 . Рішенням суду у справі № 753/23513/18 відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 оскільки вона не додержала вимоги ч. 2 ст. 138 СК України, щодо наявності заяви реального біологічного батька дитини. Він не знав, що його буде записано батьком та згоди на це він також не давав.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 31.05.2019 провадження у справі відкрито, постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження та призначене підготовче засідання на 05.08.2019 року.

У липні 2019 року на адресу суду надійшов відзив від ОСОБА_2 на позовну заяву в якій вона вказала, що визнає позовні вимоги ОСОБА_3 повністю, оскільки обставини, які визнаються відповідачем, а також правова оцінка обставин, надана позивачем, з якою відповідач погоджується. Додатково пояснила, що позивач не є біологічним батьком дитини, кровне споріднення між ним та моєю дитиною відсутнє; вона заперечувала щодо реєстрації позивача батьком дитини, проте він був записний оскільки з часу розлучення минуло менше ніж 10 місяців; вона не попереджала позивача про народження дитини, своєї згоди на запису його батьком її дитини позивач не надавав; ситуація порушує інтереси її малолітньої дитини, відомості про позивача, як батька дитини не відповідають дійсності, тому просить задовольнити позов за результатами підготовчого провадження, при цьому рішення суду про виключення відомостей відповідатиме інтересам самої дитини.

Треті особи в судове засідання не прибули, хоча про день час та місце його проведення були повідомлені належним чином, проте від Дарницького районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві надійшла заява з проханням розглянути справу без їх участі.

З`ясувавши думку учасників, суд провів розгляд справи без участі третіх осіб.

Заслухавши представника позивача та відповідача, всебічно, об`єктивно, повно та безпосередньо у судовому засіданні дослідивши наявні у справі докази, оцінюючи ці докази з огляду на їх належність, допустимість, достовірність, кожного окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наданих доказів у їх сукупності, суд дійшов до висновків, які наведені нижче.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

Сторони зареєстрували шлюб 01.06.2011 (а.с. 6). 16.12.2017 шлюб між ним був розірваний (а.с. 7).

Із свідоцтва серії НОМЕР_1 про народження ОСОБА_5 , виданого 31 липня 2018 року Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві вбачається, що в графі батьки вказано: батько ОСОБА_3 , мати - ОСОБА_2 (а.с.5).

Згідно з листа Дарницького районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві з реєстрація народження дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 була проведена згідно ст. 122,133 СК України.

Відповідно до ч. 2 та абз. 1 ч. 3 ст. 122 СК України, житина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Подружжя, а також жінка та чоловік, шлюб між якими припинено, у разі народження дитини до спливу десяти місяців після припинення їх шлюбу, мають право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану спільну заяву про невизнання чоловіка (колишнього чоловіка) батьком дитини. Така вимога може бути задоволена лише у разі подання іншою особою та матір`ю дитини заяви про визнання батьківства.

Відповідно до ст. 133 СК України, якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, оскільки відповідач визнав позовні вимоги, суд за результатами підготовчого провадження вважає за можливе ухвалити рішення.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З позовної заяви та пояснень відповідача, яка визнала позовні вимоги, вбачається, що відповідач не повідомила позивача про народження дитини, тому він не мав можливості використати свого права на подання заяви про невизнання його батьком дитини. Відповідач в судовому засідання та у відзиві визнала обставину того, що позивач не є біологічним батьком дитини.

Згідно п. 2.13, п. 2.13.1 Наказу Міністерства Юстиції України від 12 січня 2011 року №96/5 «Про затвердження Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання» затверджених встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

За правилами ст. 134 СК України, на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове Свідоцтво про народження.

Відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Отже враховуючи, що відповідач безумовно визнала позов і таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наявні підстави для задоволення позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи, отже суд приходить висновку, що заявлені вимоги є законними та обґрунтованими, а тому позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 134, 136, СК України, ст.ст. 13, 82, 200, 206, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_3 задовольнити.

Виключити із актового запису № 2023, складеного 31 липня 2018 року Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві про народження ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 , відомості про батька ОСОБА_3 .

Позивач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України, ІПН: НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянка України, ІПН: НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Третя особа Дарницький районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, місцезнаходження: м. Київ? вул. К.Заслонова, буд. 16.

Третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної вм. Києві державної адміністрації, місцезнаходження: м. Київ, вул. Ялтинська, 14.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Заставенко М.О.

Повний текст рішення складений 16.08.2019.