ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 533/423/19 Номер провадження 22-ц/814/2628/19Головуючий у 1-й інстанції Оксенюк М.М. Доповідач ап. інст. Кузнєцова О. Ю.
У Х В А Л А

02 жовтня 2019 року м. Полтава

Суддя Полтавського апеляційного суду Кузнєцова О.Ю., вирішуючи питання про відповідність нормам цивільного процесуального законодавства апеляційної скарги заступника прокурора Полтавської області

на рішення Козельщинського районного суду Полтавської області від 13 серпня 2019 року

по справі за позовом ОСОБА_1 до Козельщинської селищної ради Козельщинського району Полтавської області про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю, визнання спадкоємцем четвертої черги за законом, визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

в с т а н о в и л а :

Рішенням Козельщинського районного суду Полтавської області від 13 серпня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено у повному обсязі.

Не погодившись із вказаним рішенням його в апеляційному порядку оскаржив заступника прокурора Полтавської області, діючи в інтересах держави в особі Козельщинської селищної ради.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" від 31.03.2005).

Пункт третій частини першої статті 131-1 Конституції України передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках. Тому необхідно з`ясувати, що мається на увазі під "виключним випадком" і чи є таким випадком ситуація у конкретній справі.

У рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який відсутній або всупереч вимог закону не здійснює захисту чи робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Обґрунтовуючи необхідність вступу у справу, прокурор вказує, що Козельщинська селищна рада повідомила органи прокуратури про відсутність наміру апеляційного оскарження рішення місцевого суду.

Для вирішення питання щодо наявності підстав для вступу прокурора у справу, вищевказана обставина має бути досліджена судом.

Таким чином, апелянт має надати суду письмові докази повідомлення органи прокуратури про відсутність наміру Козельщинської селищної ради оскаржувати рішення місцевого суду.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати апелянту строк для усунення вказаних недоліків не пізніше десяти днів з дня отримання ухвали.

Керуючись ст. 185, ст. 357 ЦПК України, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу заступника прокурора Полтавської області на рішення Козельщинського районного суду Полтавської області від 13 серпня 2019 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

У разі невиконання або несвоєчасного виконання ухвали, заява буде визнана неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О. Ю. Кузнєцова