Справа №766/8536/19
Пров. №2/766/7021/19
26 вересня 2019 року м. Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області в складі:
головуючого судді Ус О.В.,
секретар судового засідання Неменко Ю.М.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення аліментів на повнолітню дитину, яка продовжує навчання,-
Позивач 02.05.2019 року звернулась до суду з позовом в якому просила стягнути з відповідача ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання повнолітнього сина, який продовжує навчання ОСОБА_3 , 2000 року народження, у розмірі ј частки з усіх видів заробітку; додаткові витрати на оплату навчання дитини, ОСОБА_3 , у розмірі Ѕ витрат від вартості освітньої послуги; аліменти за минулий час, а саме за період з 03.02.2018 року (досягнення сином повноліття) по теперішній час у розмірі ј частки з усіх видів заробітку.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20 травня 2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Позивач в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить позов задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини не явки суду не відомі, відзив до суду не подавав.
Третя особа в судове засідання не з`явилась, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється
Суд, дослідив матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню за наступних підстав.
18 січня 1992 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено шлюб, що підтверджено свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 від 18.01.1992 року. Після реєстрацію шлюбу дружині присвоєно прізвище ОСОБА_7 (арк. справи 9).
Позивач ОСОБА_6 та відповідач ОСОБА_2 є батьками повнолітнього ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджено свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 08.02.2000 року (арк. справи 11).
03 червня 2003 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_6 було розірвано, що підтверджено свідоцтвом про розірвання шлюбу, серії НОМЕР_3 від 03.06.2003 року. Після розірвання шлюбу ОСОБА_6 присвоєно прізвище ОСОБА_9 (арк. справи 8).
Згідно свідоцтва про зміну імені, серії НОМЕР_4 , виданого 14.06.2016 року Комсомольським районним у місті Херсоні відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, вбачається, що 14.06.2016 року ОСОБА_8 змінив прізвище на ОСОБА_9 ( ОСОБА_10 . справи 12).
ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , разом з нею за вказаною адресою зареєстровані ОСОБА_3 (сина) та ОСОБА_11 (син) (арк. справи 15).
Відповідно до довідки №1197 виданої 16.04.2019 року Одеським державним університетом внутрішніх справ (Херсонський факультет) вбачається, що ОСОБА_3 , з 01.09.2017 року зарахований студентом 1-го курсу денної форми навчання Херсонського факультету з підготовки фахівців освітнього ступеня «бакалавр» за напрямком «Правоохоронна діяльність» (наказ ОДУВС про зарахування від 11.08.2017 №309 о/с) Одеського державного університету внутрішніх справ, IV рівня акредитації і зараз навчається студентом на 2-му курсі Херсонського факультету за контрактом (стипендію не отримує). Орієнтовний термін закінчення навчання червень 2020 року (арк. справи 16).
Позивачем сплачено за навчання сина ОСОБА_3 20.08.2018 р. в розмірі 6300,00 грн., 13.01.2018 р. - 4647,00 грн., 18.08.2017 р. - 4647,00 грн., 21.08.2019 р. - 5409,00 грн.
Відповідно до частини першої статті 199 СК України, якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу. Право на утримання припиняється у разі припинення навчання. Право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання.
Згідно з частиною першою статті 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.
Відповідно до частини першої статті 200 СК України суд визначає розмір аліментів на повнолітніх дочку, сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у статті 182 цього Кодексу, до яких, зокрема, належать: стан здоров`я та матеріальне становище дитини, стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів, наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина, інші обставини, що мають істотне значення.
При визначенні розміру аліментів одного з батьків суд бере до уваги можливість надання утримання другим з батьків.
Правовідносини з обов`язку батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчання, не є продовженням безумовного обов`язку батьків з утримання неповнолітніх дітей. Більш того, вони регулюються самостійними нормами матеріального права, якими вказаний обов`язок встановлений щодо обох батьків і залежить від умови можливості надавати матеріальну допомогу.
Згідно з частиною першою статті 185 СК Українитой з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов`язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо).
Виходячи з аналізу статті 185 СК України, додаткові витрати присуджуються на дитину за наявності в одного з батьків, з яким проживає дитина, додаткових витрат, викликаних особливими обставинами, зокрема, необхідністю в розвитку дитини за наявності в неї здібностей, талантів, у зв`язку з її хронічною хворобою, лікуванням, каліцтвом тощо. Наявність таких витрат має довести особа, що заявляє позовні вимоги про стягнення додаткових витрат. Ці кошти є додатковими на відміну від коштів, які отримуються одним з батьків на утримання дитини.
Разом з тим статтею 199 СК України передбачений обов`язок батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчання.
На відміну від правовідносин щодо участі батьків у додаткових витратах, правовідносини обов`язку батьків утримувати повнолітніх дочку, сина на період навчання регулюються главою 16 СК України, яка, зокрема, передбачає обов`язок батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, у спосіб сплати аліментів (статті 199, 200, 201 цього Кодексу). У визначенні розміру аліментів слід враховувати вартість навчання, підручників, проїзду до навчального закладу, проживання за місцем його знаходження. Норми цієї глави не встановлюють самостійного окремого від аліментних зобов`язань обов`язку батьків брати участь у додаткових витратах на дочку, сина, що викликані особливими обставинами.
Таким чином, у випадках, коли дитина потребує матеріальної допомоги у зв`язку з навчанням до досягнення нею двадцяти трьох років, правила статті 185 СК України не застосовуються, зазначені правовідносини регулюються статтею 199 цього Кодексу.
Саме такі висновки щодо застосування статті 185 СК України висловлені в постанові Верховного Суду України від 24 лютого 2016 року у справі № 6-1296цс15, постановах Верховного Суду від 24 липня 2019 року у справі №521/2016/16-ц, від 29 серпня 2019 року у справі № 405/8423/16-ц.
Ураховуючи вказані норми матеріального права, у задоволенні вимог про стягнення з відповідача додаткових витрат, пов`язаних з оплатою навчання, в розмірі половини витрат на навчання слід відмовити.
Відповідачем не надано суду відомостей щодо місця роботи, отримання заробітку, тощо.
В даному випадку суд виходить з того, що повнолітній син відповідача потребує матеріальної допомоги на навчання та відповідач має можливість її надавати, доказів наявності у нього захворювань, перебування на обліку в лікарнях, наявності тяжких або хронічних захворювань суду не надано.
Згідно норм статті 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.
Згідно з ч. 2 ст. 191 СК України аліменти за минулий час можуть бути присуджені, якщо позивач подасть суду докази того, що він вживав заходів щодо одержання аліментів з відповідача, але не міг їх одержати у зв`язку з ухиленням останнього від їх сплати. У цьому разі суд може присудити аліменти за минулий час, але не більш як за три роки.
Доказів вживання відповідних заходів стосовно одержання аліментів з відповідача позивач не надала та не просила про їх витребування судом.
Враховуючи викладене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню аліменти на навчання у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку, щомісячно.
Крім того, в силу ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь держави 768 грн. 40 коп. судового збору, оскільки при поданні позовної заяви позивач була звільнена від сплати.
Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.
Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися.
Рішення в повному обсязі складене 26 вересня 2019 року.

Керуючись ст. 2, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення аліментів на повнолітню дитину, яка продовжує навчання задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) аліменти на утримання повнолітнього сина, який продовжує навчання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку, щомісячно, починаючи з 02 травня 2019 року та до червня 2020 року.

В задоволенні решти вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь держави (отримувач коштів ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача 6001, код класифікації доходів бюджету 22030106) судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Згідно загального порядку оскарження, дане рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяО. В. Ус