Провадження №: 2-о/752/55/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.05.2019 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.

за участі секретаря судового засідання Веременко Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Головне територіальне Управління юстиції у м. Києві,

встановив:

27.07.2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

В обґрунтування заявлених вимог про встановлення юридичного факту - прийняття ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 спадщини, що відкрилась після смерті його матері ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зазначено, що з ОСОБА_5 вона перебувала у шлюбі. Її чоловік ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після його смерті відкрилася спадщина серед якої і 1/3 частка квартири АДРЕСА_1 . Зазначена частка квартири була успадкована її чоловіком після смерті його матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Її чоловік ОСОБА_5 був єдиним спадкоємцем ОСОБА_6 , після її смерті прийняв спадщину у фактичне володіння та користування, однак свідоцтво про право власності в порядку спадкування за законом не отримав, а тому вона, як спадкоємиця першої черги після його смерті отримала від нотаріуса відмову у видачі свідоцтва про право власності в порядку спадкування за законом. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 також є спадкоємцями першої черги спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_5 , оскільки останній приходиться їм батьком. Однак, у встановленому законом порядку повідомили нотаріуса за місцем відкриття спадщини, що вони відмовляються від прийняття спадщини на її користь.

У судовому засіданні 30.05.2019 року представник заявника відсутній, звернувся до суду з заявою про завершення розгляду заяви за його та заявниці відсутності, просив задовольнити заявлені вимоги, встановити факт, що має юридичне значення, а саме, прийняття ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 спадщини, що відкрилась після смерті його матері ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заінтересовані особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у судовому засіданні відсутні, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , будучи присутніми у судовому засіданні 04.02.2019 року пояснили суду, що вони у встановленому законом порядку повідомили нотаріуса за місцем відкриття спадщини, що відмовляються від прийняття спадщини на користь їх матері ОСОБА_1

ОСОБА_4 надав суду заяву, якою повідомив, що не заперечує проти встановлення юридичного факту - прийняття ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 спадщини, що відкрилась після смерті його матері ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Головне територіальне Управління юстиції у м. Києві направили до суду пояснення відповідно до змісту яких просили вирішити заяву за відсутності їх представника, за наявними у справі доказами, враховуючи фактичні обставини справи та відповідно до вимог діючого законодавства.

Зважаючи на викладене, суд ухвалив завершувати розгляд справи за відсутності заявника та заінтересованих осіб.

Врахувавши думку представника заявника, заінтересованих осіб, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_5 перебували у зареєстрованому шлюбі з 09 квітня 1966 року (а.с. 9).

Від шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_5 мають двох дітей ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_2 ) та ОСОБА_3 (а.с. 20, 21, 22, 23, 24).

Відповідно до Свідоцтва про право власності на житло, а саме квартиру АДРЕСА_1 , яке видане 11 лютого 1998 року Ленінградською районною державною адміністрацією міста Києва, зазначена квартира належить на праві спільної власності ОСОБА_2 - 1/3 частина та членам її сім`ї ОСОБА_4 - 1/3 частина та ОСОБА_6 - 1/3 частина (а.с. 15).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_6 , яка була матір`ю ОСОБА_5 (а.с. 11, 14).

Звертаючись до суду з заявою про встановлення факту прийняття ОСОБА_5 спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 року, заявниця стверджувала, що її чоловік прийняв спадкове майно своєї матері, оскільки з моменту її смерті фактично вступив у користування та володіння 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 .

Крім того, ОСОБА_5 був зареєстрований за адресою - АДРЕСА_1 з 25.01.2001 року, а з часу смерті матері, а саме з грудня 2000 року мешкав у цій же квартирі (а.с. 10).

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5 (а.с. 12).

Заявниця ОСОБА_1 звернулася з заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_5

Однак, Дванадцятою Київською державною нотаріальною конторою видано постанову про відмову ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі Свідоцтва про право власності на спадщину за законом на частину квартири, яка знаходиться в АДРЕСА_1 , яка належала матері померлого, ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємцем якої був син ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 згідно зі ст. 529 Цивільного кодексу України та п. 4 Перехідних положень пропустив передбачений законодавством шестимісячний строк встановлений для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 (а.с. 47).

ОСОБА_1 просить встановити факт, що має юридичне значення, посилаючись на те, що її чоловік ОСОБА_5 прийняв спадкове майно своєї матері, оскільки з моменту її смерті фактично вступив у користування та володіння 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, який набрав чинності з 1 січня 2004 року, цей кодекс застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пунктах 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України, законами України від 2 вересня 1993 року «Про нотаріат», «Про міжнародне приватне право», іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами. Відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі, щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом. Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Будучи присутніми у судовому засіданні заінтересовані особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зазначили, що вони у встановленому законом порядку повідомили нотаріуса за місцем відкриття спадщини після смерті їх батька ОСОБА_5 , що відмовляються від прийняття спадщини на користь їх матері ОСОБА_1

Заінтересована особа ОСОБА_4 , який в рівній частці з іншими співвласниками володіє квартирою АДРЕСА_1 також повідомив суд, що не заперечує проти встановлення юридичного факту - прийняття ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 спадщини, що відкрилась після смерті його матері ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З огляду на те, що заінтересовані у справі особи не заперечують проти встановлення юридичного факту прийняття ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 спадщини, що відкрилась після смерті його матері ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2, суд доходить висновку, що спір про право відсутній, а тому заяву може бути розглянуто за правилами окремого провадження.

За правилами ч. 1, 2 ст. 549 ЦК УРСР (що підлягає до застосування), визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини; зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

На думку суду, заявницею та її представником доведено, що ОСОБА_5 фактично вступив у володіння спадковим майном після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_6 , яка складається з 1/3 квартири АДРЕСА_1 , а відтак прийняв спадщину, оскільки був зареєстрований за зазначеною вище адресою з 25.01.2001 року та проживав з кінця грудня 2000 року до дня своєї смерті.

Отже, заявлені вимоги щодо встановлення факту, що має юридичне значення, який необхідно встановити для реалізації заявницею своїх прав на отримання спадкового майна після смерті її чоловіка, підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись, прикінцевими та перехідними положеннями ЦК України, ст. ст. 293, 294, 315-319 ЦПК України, суд, -

вирішив:

заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Головне територіальне Управління юстиції у м. Києві, задовольнити.

Встановити юридичний факт - прийняття ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 спадщини, що відкрилась після смерті його матері ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, яким ухвалено оскаржуване судове рішення.

Суддя Плахотнюк К.Г.