Справа № 357/7143/19
У Х В А Л А

"19" вересня 2019 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бондаренко О. В. оглянувши заяву ОСОБА_1 , про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В :

17.09.2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаною заявою, в якій просив суд вжити заходів щодо забезпечення його позову до ОСОБА_2 , про стягнення безпідставно набутих грошових коштів, а саме: накласти арешт на нерухоме майно, яке належить на праві власності ОСОБА_2 : 1/2 квартири, в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна: 19653198, загальна площа 61,4 кв.м. та грошові кошти в межах позовних вимог (безпідставно набуті грошові кошти в розмірі 47 164,83 грн., та витрати на оплату судового збору у розмірі 768,40 грн.), що розміщені на банківських (розрахункових) рахунках, відкриті фізичною особою ОСОБА_2 в банківських установах. Заяву обґрунтовує тим, що відповідач після отримання ухвали суду про відкриття провадження у справі та позовної заяви з додатками вчинить всі можливі дії для відчуження майна чи виведення грошових коштів з рахунків, що призведе до утруднення та неможливості виконання судового рішення, що буде винесене у даній справі. Обгрунтованість ризиків полягає в тому, що в разі відчуження нерухомого майна відповідачем виконання майбутнього судового рішення, у випадку задоволення позову, буде істотно ускладненим з огляду на відсутність іншого нерухомого майна у відповідача. Крім того, у відповідача існують інші боргові зобов`язання що також можуть негативно вплинути на фінансовий стан відповідача

При вирішенні питання щодо забезпечення позову суд виходить з наступного.

Заява про забезпечення позову відповідає вимогам, які містяться у Главі 10 Розділу І ЦПК України, підстави для її повернення заявнику відсутні.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 152 ЦПК України заява про забезпечення позову подається: 1) до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо; 2) одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 3) після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Згідно із положеннями ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Пункт 1частини 1 ст. 150 ЦПК України передбачає, що позов забезпечується, в тому числі, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно з ч.3 ст.150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Так, із матеріалів справи вбачається, що 02.07.2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом про стягнення з ОСОБА_2 на свою користь безпідставно набутих грошових коштів в розмірі 47 164,83 грн. та судових витрат на оплату судового збору.

23.07.2019 року Білоцерківським міськрайнним судом Київської області відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позову, який просить забезпечити заявник, є стягнення суми коштів в розмірі 47 164,83 грн. Враховуючи ціну позову позивач просить накласти арешт на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 та грошові кошти, що розміщені на банківських (розрахункових) рахунках, відкриті фізичною особою ОСОБА_2 в банківських установах.

Згідно із п.п. 4, 5, 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має також врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Однак, заявником не назначено обставин, які підтверджують те, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; не додано доказів щодо намірів відповідача розпорядитися майном та грошовими коштами чи утруднити виконання рішення суду; заявлено спосіб забезпечення позову щодо накладення арешту на майно без доказів щодо його вартості станом на дату звернення до суду з вказаними вимогами, а позовні вимоги передбачають стягнення грошових коштів; також, заявлено спосіб забезпечення позову про накладення арешту на грошові кошти, однак не вказано відомості щодо наявності у відповідача відкритих рахунків та відомості щодо банківських установ в яких вони розміщені; матеріали заяви не містять доказів щодо необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову, а саме лише посилання на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 21.11.2018 року у справі №752/6255/18.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 149-153, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , про забезпечення позову, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвала складена 19.09.2019 року.

СуддяО. В. Бондаренко