КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

25 вересня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Мельника Я.С., розглянувши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 серпня 2019 року у справі за заявою Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області, заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «Креді Агріколь Банк», фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю,-

встановив :

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 26 серпня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із цим рішенням, представник ГУ ДФС у Полтавській області подав апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором, при цьому просить відстрочити сплату судового збору до розгляду спору по суті, посилаючись на відсутність передбачених на це коштів, оскільки видатки ДФС спрямовуються лише на здійснення своїх функцій.

Однак, заявлене клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України встановлено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за наявності відповідних умов, які є вичерпними.

Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Однак, в порушення вищевказаних вимог закону заявником не виконано вимоги статті 136 ЦПК України щодо надання доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору, які б давали підстави для відстрочення від сплати судового збору, крім того підстави, передбачені ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для відстрочення сплати судового збору, відсутні, що також суперечить статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу, тому заявлене клопотання не може бути задоволено.

Відповідно до вимог п. п. 1.6.1 ч. 2, ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (у редакції на день подання апеляційної скарги), розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, у даному випадку сума судового збору для сплати становить 1440, 75 грн., яку апелянту необхідно сплатити на рахунок: 0024; одержувач коштів: УК у Солом. р-ні/Соломян. р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: 899998.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Крім того, в апеляційній скарзі зазначено дату судового рішення як «28 серпня 2019 року» замість правильного «26 серпня 2019 року», тому апелянту необхідно надати нову редакцію апеляційної скарги із зазначенням правильної дати оскаржуваного судового рішення з копіями відповідно до кількості учасників справи.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суд,-

ухвалив :

У задоволенні клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Полтавській області на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 серпня 2019 року залишити без руху та надати строк терміном у десять днів з моменту отримання копії даної ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду Я.С. Мельник