Провадження № 2-з/752/144/19
У Х В А Л А

24.04.2019 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Колдіної О.О.,

з участю секретаря Петрова Є.В.,

розглянувши заяву представника позивача про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНФОРМАЦІЯ 2017 р.», третя особа: ОСОБА_2 про визнання недійсним рішення зборів,

в с т а н о в и в :

в провадженні Голосіївського районного суду м.Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНФОРМАЦІЯ 2017 р.», третя особа: ОСОБА_2 про визнання недійсним рішення зборів.

Відповідно до поданої заяви, позивач просить суд визнати недійсним рішення Загальних зборів учасників ТОВ «Трейдопс», оформлене протоколом №3 від 05.08.2015р. та Акту оцінки вартості та приймання -передачі приміщення від 29.09.2015р., згідно якого відповідачем набуто право власності на приміщення АДРЕСА_1 .

В ході розгляду справи представником позивача подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на приміщення № 13 загальною площею 58,9 кв.м . , яке знаходиться на першому поверсі в будинку АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1), право власності на яке зареєстровано за ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ 2017» (до зміни назви Товариство з обмеженою відповідальністю «Трейдопс», Код ), із забороною його відчуження та передачі у користування іншим особам.

Свою заяву представник позивача обґрунтовує тим, що право власності на вищевказане нерухоме майно Товариством з обмеженою відповідальністю «Трейдопс» було набуте в той час, коли приміщення перебували під прямою забороною відчуження, оскільки під час розгляду справи № 752/13440/13-ц ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 02.06.2015 р. було забезпечено позов шляхом накладення арешту на приміщення АДРЕСА_1 та заборони їх відчужувати, яка була внесена до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Однак, незважаючи на наявність заборони, будучи обізнаним із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_2 здійснив всі необхідні дії для передачі спірного приміщення у власність ТОВ «Трейдопс», ним, зокрема, було підписано протокол Загальних зборів №3 від 05.08.2015р., згідно якого він зобов`язався передати приміщення як внесок до статутного капіталу ТОВ «Трейдопс», а 29.09.2015р. підписав акт щодо приймання-передачі приміщення до статутного капіталу ТОВ «Трейдопс».

За результатами такого відчуження, ОСОБА_2 набув частку в статурному капіталі ТОВ «Трейдопс» у розмірі 99,87%, що фактично вказувало на формальну зміну власника Приміщення.

Крім того, зазначені приміщення 01.12.2016р. було надано Товариством в оренду фізичній особі ОСОБА_3 , яка на той час була директором ТОВ «Трейдопс», строком на 2,8 років. Відтак фактично спірне приміщення перебувало у користуванні посадових осіб підприємства, а наразі у користуванні третіх осіб, оскільки керівництво компанії змінено.

Крім того, запис про арешт нерухомого майна винесений на підставі ухвали Голосіївського районного суду міста Києва по справі №752/13440/13-ц від 02.06.2015р., було вилучено з реєстру 01.07.2016 р. приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Трубніковою 1.О. на підставі ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 07.06.2016 р. Однак, зняття обтяження відбулося з прямим порушенням вимог закону, оскільки до 31.08.2016 року, ухвала про скасування заходів забезпечення позову не набрала законної сили, отже внесення запису про зняття обтяження 01.07.2016р. було незаконним.

Представник позивача зазначає, що перелічені вище обставини свідчать про незмінність намірів ОСОБА_4 та ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ 2017 р.» уникнути виконання рішення суду, в зв`язку з чим з метою недопущення майнових прав позивача як співвласника допоміжного приміщення АДРЕСА_1 вжиття заходів забезпечення позову у даній справі є необхідним.

Представник відповідача проти задоволення клопотання заперечив в повному обсязі, посилаючись на відсутність правових підстав для накладення арешту на зазначене нерухоме майно.

Вислухавши представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява представника позивача не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ст.150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, при розгляді заяви про забезпечення позову, повинен з`ясувати характер спору, що виник між сторонами, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати позивач, суті позовних вимог.

Судом встановлено, що між сторонами існує спір щодо дійсності рішення Загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю «Трейдопс», оформленого протоколом №3 від 05.08.2015р. та Акту оцінки вартості та приймання -передачі приміщення від 29.09.2015р.

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, представник позивача просить суд накласти арешт на приміщення № 13 загальною площею 58,9 кв.м., яке знаходиться на першому поверсі в будинку АДРЕСА_4 .

Однак, зазначене нерухоме майно не є предметом спору у даній справі.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення заяви представника позивача про забезпечення позову, оскільки забезпечення позову у даний спосіб не є забезпеченням виконання рішення у даній справі в майбутньому і не відповідає характеру спірних правовідносин..

Керуючись ст.ст.149-153 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

у задоволенні заяви представника позивача про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНФОРМАЦІЯ 2017 р.», третя особа: ОСОБА_2 про визнання недійсним рішення зборів відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя