У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" вересня 2019 р. Дніпровський районний суд м.Києва у складі:

Головуючого судді: Астахової О.О..,

При секретарі: Якименко Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про розстрочку виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 16 квітня 2018 року у цивільній справі № 755/15359/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу, та скасування арешту суд -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 про розстрочку виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 16 квітня 2018 року у справі № 755/15359/17 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу, в якій він просить суд розстрочити виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 16 квітня 2018 року у справі № 755/15359/17 на строк з 31.03.2019 року до 29.02.2020 року по 51 341,67 грн. за кожен місяць та зняти арешт застосований судом з рахунку № НОМЕР_1 Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 в Печерській філії КБ «Приватбанк».

Заява обгрунтована тим, що боржник на сьогоднішній день перебуває у складному фінансовому становищі, що значно ускладнює виконання рішення суду. Крім того, на його утриманні перебуває двоє малолітніх дітей 2008 та 2016 року народження. Арешт майна та утримання родини роблять неможливим сплату боргу, що змушує його звернутись з даною заявою до суду.

У судове засідання сторони не з`явились, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Про причини неявки суд не повідомили із заявами про відкладення розгляду справи до суду не звертались.

Оскільки неявка учасників не перешкоджає розгляду питання по суті, суд вважає за можливе проводити розгляд у відсутність нез`явившихся осіб.

Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положення цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи поданої заяви, всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, дійшов висновку, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 16.04.2018 року у справі № 755/15359/17 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу - задоволено, та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за договором позики в розмірі 610000,00 грн. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 6100,00 грн.

Дане рішення суду набрало законної сили.

Ухвалами Дніпровського районного суду м. Києва від 10.01.2019 року та від 05.02.2019 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про розстрочку виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 16 квітня 2018 року у справі № 755/15359/17 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу - відмовлено (а.с. 75,76,95,96 ).

Відповідно до ч.1 ст.435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч.3 ст.435 ЦПК України).

Як передбачено ч.4 ст.435 ЦПК України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Згідно із ч. 5 ст. 435 ЦПК України розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Оскільки ОСОБА_1 просить розстрочити виконання судового рішення ухваленого Дніпровським районним судом м. Києва 16.04.2018 року на строк до 29.02.2020 року, тобто більше ніж на рік з дня ухвалення судового рішення, то суд приходить до висновку, що вимоги заяви в цій частині не відповідають положенням ч. 5 ст. 435 ЦПК України є необгрунтованими і такими, що задоволенню не підлягають.

Щодо вимоги про скасування арешту накладеного судом на рахунок № НОМЕР_1 Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 в Печерській філії КБ «Приватбанк», то заявником не доведено належними, достатніми, допустимими доказами обставину того, що арешт про скасування якого просить ОСОБА_1 було накладено. Ухвали Дніпровського районного суду м. Києва про накладання арешту про скасування якого просить заявник, в межах розгляду цивільної справи № 755/15359/17 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу не постановлювалось. А відтак, суд приходить до висновку про необгрунтованість поданої заяви і приходить до висновку про відмову в її задоволенні.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 260,261,353,354, 435 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про розстрочку виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 16 квітня 2018 року у цивільній справі № 755/15359/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу, та скасування арешту - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.О. Астахова