Справа № 366/1769/19
Провадження № 2/366/607/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

2 жовтня 2019 року смт. Іванків

Іванківський районний суд Київської області у складі

головуючого судді Слободян Н.П.,

за участю секретаря судового засідання Мартовицької Н.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в смт. Іванків цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , поданий представником позивача адвокатом Шурубором Вячеславом Ігоровичем до Залишанської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В :

19 липня 2019 року адвокат позивачки Шурубор В.І. звернувся до суду з позовною заявою до Залишанської сільської ради Поліського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановивши факт їх родинних відносин, а саме, що вони були рідними братом та сестрою.

В обґрунтування позову посилається на те, що у встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини внаслідок хвороби, що підтверджуються медичною довідкою. Це стало причиною відмови нотаріусом у вчиненні нотаріальної дії. Крім того, ще однією з причин нотаріусом зазначено не доведення родинних відносин із спадкодавцем: їх по-батькові у документах пишуться по різному ( вона -ОСОБА_1, а він - ОСОБА_3 ).

Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 24.07.2019 р. було відкрито провадження у справі та призначено справу до підготовчого засідання на 12.09.2019 р.

Представник позивача подав до канцелярії суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

Від представника відповідача до суду надійшов лист про розгляд справи без участі сільської ради, позовні вимоги визнають.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні дані.

ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про її народження серії НОМЕР_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про його смерть серії НОМЕР_2 від 28.07.2010 року.

Як вбачається із свідоцтва про його народження серії НОМЕР_3 батьками ОСОБА_2 були ОСОБА_13 та ОСОБА_7 .

З наданих представником позивача свідоцтв про смерть батьків позивачки їх прізвища також записані по-різному: матері- « ОСОБА_8 », а батька - « ОСОБА_9 ».

Через розбіжності у написанні прізвищ батьків, і відповідно їх прізвищ та по-батькові нотаріусом постановою № 241/02-31 від 22.02.2019 року відмовлено у заведенні спадкової справи, у тому числі через недоведеність родинних відносин із спадкодавцем.

На підтвердження факту родинних відносин позивачки з ОСОБА_2 , представником позивача надано експертний висновок № 056/180-а від 29.03.2019 року., у якому експерт Українського бюро лінгвістичних експертиз Національної академії наук України Андрієнко Л.О. чітко зазначила, що про ідентифікацію орфографічно відмінних документальних записів прізвищ, які походять від особових імен: розбіжності у цих записах зумовлені впливом варіантної парадигми розмовних або говіркових варіантів особового імені, покладеного в основу відповідного прізвища. Документальний варіант особового імені ОСОБА_1, що є базовою основою прізвища ОСОБА_1 , представлений також розмовними варіантами особового імені ОСОБА_1, ОСОБА_1, що можуть бути мотив антами прізвищ відповідно ОСОБА_1, ОСОБА_1 . Ідентифікація таких записів прізвищ ґрунтується на їх співвіднесенні з типовими девіаціями, зумовленими наведеними вище причинами.

Експерт прийшов до висновку про ідентичність зазначеного прізвища ОСОБА_1 (у свідоцтві про смерть, державному акті про право власності на земельну ділянку, запис ОСОБА_2 ; свідоцтві про народження (повторно), запис ОСОБА_2 , батько ОСОБА_6, мати ОСОБА_7 ) та ОСОБА_1 ( у свідоцтві про укладення шлюбу, запис ( ОСОБА_1 ) ОСОБА_1 ), а також російський запис ОСОБА_1 (свідоцтво про народження, запис російською мовою ОСОБА_1 , батько ОСОБА_13 , мати ОСОБА_7 ).

В ономастичній традиції слов`янських мов особові імена часто мають кілька офіційних варіантів. З практики лінгвістичних експертиз відомі численні випадки фіксації у документах однієї особи відмінних варіантів особових імен спільного етимологічного походження. Найчастіше такі відмінності виникають внаслідок сплутування варіантних пар імен, що особливо ускладнюється при мовному перетворенні, ОСОБА_2 також коли у різних мовах такі пари кількісно не збігаються.

З урахуванням зазначеного, записи особового імені українською мовою ОСОБА_6, похідні форми імені по батькові українською мовою ОСОБА_6, ОСОБА_6 (свідоцтво про смерть; Державний акт на право власності на земельну ділянку, запис ОСОБА_2 , свідоцтво про народження (повторно), запис ОСОБА_2 , батько ОСОБА_6; свідоцтво про укладення шлюбу, запис ОСОБА_1 ) та жіноча форма ОСОБА_1 (паспорт, запис ОСОБА_1 ), у документах, наданих для експертизи, є ідентичними.

Розбіжності в записах виникли внаслідок документальної фіксації форм імені по батькові від варіантів особового імені: офіційного ОСОБА_6 та розмовного ОСОБА_1 із подальшим утворенням від них патронімічних жіночих форм: нормативної ОСОБА_1 та субнормативної ОСОБА_1.

Довідкою Залишанської сільська рада Поліського району Київської області № 326 від 12.09.2019 року, виданій за підписом сільського голови, підтверджено, що ОСОБА_2 є рідним братом позивачки, їх батьки: ОСОБА_7 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_13 , померІНФОРМАЦІЯ_6 року .

Відтак, суд приходить до висновку про те, що у судовому засіданні достовірно підтверджено той факт, що позивачка була рідною сестрою ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Встановлення факту родинних відносин необхідне позивачці для оформлення своїх спадкових прав.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України позивачка є спадкоємцем другої черги за законом після смерті свого рідного брата.

Постановою нотаріуса № 241/02-31 від 22.02.2019 року позивачці відмовлено у заведенні спадкової справи через пропуск строку для прийняття спадщини та з тим, що не доведено родинних відносин із спадкодавцем. При цьому, у постанові зазначено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, хвороба позивачки у період з 24.01. по 31.01.2011 року, яка підтверджена довідкою лікаря Поліської ЦРЛ № 238 від 30.11.2013 року, велика відстань між місцем постійного проживання позивачки та місцем знаходження спадкового майна, суд визнає поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, що, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, є підставою для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Інших спадкоємців, крім позивачки, немає. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.10,11,12,13,141,259,263-265, 315, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до Залишанської сільської ради Поліського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , ІНФОПП НОМЕР_4 , прож. АДРЕСА_1 ) додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору після смерті її рідного брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , - два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана через Іванківський районний суд Київської області в Київський апеляційний суд протягом 30 днів з дня складення повного тексту (02.10.2019 року).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Слободян Н.П.