Провадження № 2/234/60/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2019 року м. Краматорск

Краматорський міський суд Донецької області у складі

головуючого судді Нейло І.М.

за участю секретаря Ридош Г.Ю.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відритому судовому засіданні в м. Краматорську цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитом, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2017 року Публічне акціонерне товариство "Укрсоцбанк" (далі - ПАТ "Укрсоцбанк") звернулося до суду із позовом до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Позов обґрунтовано тим, що 15.02.2008 року між Акціонерно - комерційним банком соціального розвитку "Укрсоцбанк" (далі - АКБ "Укрсоцбанк"), яке перейменовано на ПАТ "Укрсоцбанк", та ОСОБА_3 укладено кредитний договір, згідно з яким ОСОБА_3 надано кредит у розмірі 101 000 гривень на підставі якого останній отримав кредит та зобов`язався здійснювати своєчасне погашення кредиту та сплачувати усі інші, передбачені договором, платежі. Боржник ОСОБА_3 свої зобов`язання за кредитним договором виконував не належним чином, утворилась заборгованість станом на 12.09.2017 року, яка складається з заборгованості за кредитом 91411, 15 грн. заборгованості за відсотками 100273, 09 грн., інфляційних витрат за кредитом 14077, 30 грн. інфляційних витрат за відсотками 13621, 99 грн., яку позивач просив стягнути з відповідача.

27.03.2019 року ПАТ "Укрсоцбанк" уточнив позовні вимоги та просив стягнути з відповідача заборгованість станом на 01.03.2019 року, яка складається з заборгованості за кредитом 91411, 15 грн. заборгованості за відсотками 127442, 51 грн. та витрати зі сплати судового збору.

Заперечення представника відповідача мотивоване тим, що 15.02.2008 між АКБ "Укрсоцбанк" та ОСОБА_3 був укладений кредитний договір. Згідно з пунктом 4.5. зазначеного договору у разі невиконання (неналежного виконання) позичальником обов`язків, визначених пунктом 3.3.8., 3.3.9. цього договору, протягом більше, ніж 60 календарних днів, строк користування кредитом вважається таким, що сплив, та відповідно позичальник зобов`язаний протягом одного робочого дня погасити кредит в повному обсязі, сплатити проценти за фактичний час використання кредиту та нараховані штрафні санкції (штраф, пеню). Оскільки з 05.01.2012 року позичальник перестав сплачувати платежі за кредитним договором, то у силу пункту 4.5. договору кредиту настав строк виконання за кредитним договором у повному обсязі. Посилаючись на правові позиції Верховного суду вважає, що позивач порушив строк звернення до суду. Крім того вважає, що оскільки відповідно до п. 4.5. кредитного договору, сплинув строк користування кредитом, спірний кредитний договір припинив свою дію та позивач втратив з цього часу право нараховувати та вимагати стягнення відсотків та комісійних платежів. Просив суд в позовних вимогах ПАТ "Укрсоцбанк" відмовити.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 04.12.2017 відкрито провадження по цивільній справі.

За клопотанням представника відповідача ухвалою від 09.11.2019 були витребувані для огляду оригінали спірного кредитного договору та договорів про внесення змін до нього

З клопотанням представника відповідача ухвалою від 07.08.2019 були витребувані розрахунки заборгованості за спірним кредитним договором.

Вислухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

15.02.2008 року між Акціонерно - комерційним банком соціального розвитку "Укрсоцбанк" (далі - АКБ "Укрсоцбанк"), яке перейменовано на ПАТ "Укрсоцбанк", та ОСОБА_3 укладено кредитний договір, згідно з яким ОСОБА_3 надано кредит у розмірі 101 000 гривень. зі сплатою 14,00 % річних за перший рік. Розмір відсотків за користування кредитом підлягав щорічному перегляду. Строк дії кредитного договору встановлений до 14 лютого 2018 року. (а.с.4-6).

05 лютого 2014 року між ПАТ "Укрсоцбанк" та ОСОБА_3 був укладений договір про внесення змін №1 до договору кредиту від 15.02.2008 року, якою було встановлено графік та умови погашення заборгованості та встановлений строк погашення кредиту 04.02.2016. (а.с.7, 8)

05 лютого 2014 року між ПАТ "Укрсоцбанк" та ОСОБА_3 було укладено договір про внесення змін № 2 до договору кредиту від 15.02.2008 року, яким сторони виклали умови договору від 15.02.2008 року у новій редакції. Строк дії кредитного договору встановлений до 14 лютого 2018 року. (а.с. 139-149).

Згідно довідок станом на 12.09.2017 та 01.03.2019 останній платіж по сплаті відсотків відповідачем ОСОБА_3 було здійснено 05.01.2012 року (а.с. 25, 163).

26.10.2017 року ПАТ "Укрсоцбанк" направило ОСОБА_4 Г ОСОБА_5 повідомлення про наявність заборгованості станом на 12.09.2017 року у розмірі 269498, 97 грн. та необхідність її погашення. (а.с. 29-30).

Заборгованість позичальником, у добровільному порядку погашена не була унаслідок чого за розрахунком банку станом на 01.03.2019 року, утворилась заборгованість, яка складається з заборгованості за кредитом 91411, 15 грн. та заборгованість за відсотками 127442, 51 грн.

Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк.

При цьому, в законодавстві визначаються різні поняття як "строк дії договору", так і "строк (термін) виконання зобов`язання" (ст. 530, 631 ЦК України).

Якщо в зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін).

Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Відповідно до ч. 4 ст. 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. ( а.с. 186, 187).

Відповідно до вимог ст. ст. 257, 258, 261 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення пені. Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

З урахуванням особливостей конкретних правовідносин початок перебігу позовної давності пов`язаний з певними юридичними фактами та їх оцінкою управомоченою особою.

Так, за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (ч. 5 ст. 261 ЦК України).

У зобов`язаннях, в яких строк виконання не встановлено або визначено моментом вимоги кредитора, перебіг позовної давності починається від дня, коли у кредитора виникає право пред`явити вимогу про виконання зобов`язання. Якщо боржникові надається пільговий строк для виконання такої вимоги, перебіг позовної давності починається зі спливом цього строку.

Для обчислення позовної давності застосовуються загальні положення про обчислення строків, що містяться у ст. 252-255 ЦК України.

При цьому початок перебігу позовної давності пов`язується не стільки зі строком дії (припинення дії) договору, як з певними моментами (фактами), які свідчать про порушення прав особи (ст. 261 ЦК України).

За змістом цієї норми початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд.

Оскільки умовами договору (графіком погашення кредиту) встановлені окремі самостійні зобов`язання, які деталізують обов`язок боржника повернути весь борг частинами та встановлюють самостійну відповідальність за невиконання цього обов`язку, право кредитора вважається порушеним з моменту недотримання боржником строку погашення кожного чергового траншу, а, відтак, і початок перебігу позовної давності за кожний черговий платіж починається з моменту порушення строку його погашення.

Так, умовами кредитного договору та додатковими угодами до нього передбачено, що позичальник зобов`язується погашати заборгованість за кредитом шляхом внесення коштів частинами щомісяця.

Згідно з пунктом 4.5. договору кредиту в редакції від 15.02.2008 та пунктом 4.4. договору кредиту в редакції 05.02.2014 року у разі невиконання (неналежного виконання) позичальником обов`язків, визначених пунктами 3.3.7., 3.3.8. (своєчасне та в повному обсязі погашення кредиту зі нарахованими процентами за фактичний час його використання) цього договору, протягом більше, ніж 60 календарних днів, строк користування кредитом вважається таким, що сплив, та, відповідно позичальник зобов`язаний протягом одного робочого дня погасити кредит в повному обсязі, сплатити проценти за фактичний час використання кредиту та нараховані штрафні санкції (штраф, пеню).

Таким чином, сторони кредитних правовідносин врегулювали у договорі питання дострокового повернення коштів, тобто, зміни строку виконання основного зобов`язання, та визначили умови такого повернення коштів.

З матеріалів справи вбачається, що останній платіж по сплаті відсотків відповідачем ОСОБА_3 було здійснено 05.01.2012 року а ПАТ "Укрсоцбанк" звернулося до суду з позовом, згідно штампу на поштовому відправленні 08.11.2017. (а.с. 51, 52).

Заявляючи вимогу про стягнення заборгованості за кредитом та відсотки за користування кредитом, ПАТ "Укрсоцбанк" не взяв до уваги, що у зв`язку з неналежним виконання умов договору змінився строк виконання основного зобов`язання (п. 4.4. договору) і банк мав право з 04 березня 2012 року й протягом трьох років від цієї дати звернутися до суду із позовом про стягнення заборгованості, але звернувся з пропуском строку позовної давності.

Згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то у разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього кодексу.

У частині першій статті 1048 ЦК України передбачено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Застосовуючи наведені норми права, Велика Палата Верховного Суду зробила висновок, викладений у постанові від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12 (провадження № 14-10цс18), згідно з яким право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Таким чином, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги за позовом Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" задоволенню не підлягають.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки у задоволенні позову ПАТ "Укрсоцбанк" відмовлено, то судові витрати по справі підлягають віднесенню на сторону позивача

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 10, 17, 18, 263, 265, 273, 351, 352, 354 ЦПК України, 257, 267, 526, 530, 559, 631, 1049-1054 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову Публічного Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" (місцезнаходження: м. Київ, вул. Ковпака, буд. 29, ) до ОСОБА_3 , ( місце проживання АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), про стягнення заборгованості за кредитним договором відмовити

Рішення може бути оскаржене до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд, шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 13.09.2019р.

Суддя Краматорського

міського суду І.М. Нейло