КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№22-ц/824/9994/2019 Головуючий в 1 інстанції - Чех Н.А.
Унікальний № 755/6489/19 Доповідач - Панченко М.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 жовтня 2019 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача - Панченка М.М.

суддів - Волошиної В.М., Іванченка М.М.

при секретарі - Кемському В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 23 травня 2019 року про залишення без розгляду скарги ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Скрипника Володимира Леонідовича, заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», Приватне підприємство «Центр незалежної оцінки та експертизи»,-

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Скрипника Володимира Леонідовича в частині визначення вартості арештованого майна на підставі звіту про незалежну оцінку майна №208 від 20.03.2019 року в сумі 4 735 185 грн.

Окрім визнання указаних вище дій приватного виконавця неправомірними скаржник також просив зобов`язати виконавця зняти заявку з реалізації лоту №342034 в системі електронних торгів ДП «СЕТАМ».

В ході розгляду указаної справи представник стягувача подав клопотання про залишення скарги без розгляду, оскільки в провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває ще дві аналогічні скарги (справа № 755/6490/19 та №755/6520/19), по яким відкрито провадження, а також в провадженні Полтавського районного суду Полтавської області перебуває справа № 545/970/19. Усі зазначені справи, на думку стягувача, зводяться до незгоди боржника зі звітом про оцінку арештованого майна, що свідчить про зловживання боржником наданим останньому процесуальними правами.

УхвалоюДніпровського районного суду м. Києва від 23 травня 2019 року указане клопотання задоволено, а скарга ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Скрипника Володимира Леонідовича залишена без розгляду.

В поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить указану ухвалу скасувати як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. Скаржник посилається на те, що інші судові справи, на які в оскаржуваній ухвалі послався суд першої інстанції, мають відмінні від даної справи предмет, суб`єктний склад та підстави звернення до суду.

Сторони, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, в судове засідання не з`явилися, клопотань про відкладення судового засідання не подавали, у зв'язку з чим колегія суддів в силу положень ст. 372 ЦПК України провела розгляд справи за їх відсутності.

При цьому, факт належного повідомлення скаржника про розгляд справи вбачається зі змісту заяви останнього про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, яка була відхилена ухвалою суду від 02 жовтня 2019 року.

Заслухавши доповідь судді Панченка М.М., з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з положень п.4 ч.1 ст. 257 ЦПК України, яким визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Крім того, згідно ст. 44 ЦПК України Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Проте, з висновком суду про наявність декількох спорів з тотожними підставами, предметом та суб`єктним складом колегія суддів не може погодитися, з огляду на наступне.

Встановлено, що у квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з даною скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Скрипника Володимира Леонідовича в частині визначення вартості арештованого майна на підставі звіту про незалежну оцінку майна №208 від 20.03.2019 року в сумі 4 735 185 грн.

Окрім визнання указаних вище дій приватного виконавця неправомірними скаржник також просив зобов`язати виконавця зняти заявку з реалізації лоту №342034 в системі електронних торгів ДП «СЕТАМ».

В той же час, в провадженні Полтавського районного суду Полтавської області перебуває на розгляді справа № 545/970/19 (провадження відкрито 19.04.2019 року) за позовом ОСОБА_1 до ДП «Сетам», приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Скрипника Володимира Леонідовича, треті особи: ПАТ «Укрсоцбанк», ПП «Центр незалежної оцінки та Експертизи», про визнання Звіту про незалежну оцінку майна № 208 від 20.03.2019 року недійсним, де майном виступає пансіонат «Кротенківський», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3

Разом з тим, з оскаржуваної ухвали не вбачається, що судом першої інстанції належним чином досліджувалися підстави та предмет зазначеного вище спору.

Зокрема, в справі № 545/970/19 боржником оспорюється законність Звіту про незалежну оцінку майна № 208 від 20.03.2019 року, який було складено ПП «Центр незалежної оцінки та Експертизи», в той час як у скарзі, яка є предметом даного розгляду, боржник оспорює безпосередньо дії державного виконавця в частині прийняття указаного звіту та встановлення вартості арештованого майна.

Крім того, суб`єктний склад в зазначених справах також не є тотожним.

Судом першої інстанції також було встановлено, що 25.04.2019 року відкрито провадження Дніпровським районним судом м. Києва по справі № 755/6490/19 за скаргою ОСОБА_1 , стягувач - Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», на дії приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Скрипника Володимира Леонідовича, де скаржник просить суд визнати неправомірними дії виконавця в частині передачі арештованого майна - нежитлової будівлі - пансіонат «Кротенківський», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , на електронні торги системи ДП «Сетам».

Окрім того, що предмети скарги по справі № 755/6490/19 та скарги, яка є предметом даного розгляду, є відмінними, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що підставою звернення ОСОБА_1 до суду у справі № 755/6490/19 стало переконання боржника в порушенні приватним виконавцем законодавства в частині неналежного повідомлення учасників виконавчого провадження щодо проведеної оцінки майна, що, на думку боржника, свідчить про передчасність передачі арештованого майна на реалізацію.

Між тим, в даній справі підставою для подання скарги є незгода боржника з прийняттям державним виконавцем оцінки арештованого майна.

Щодо посилання суду першої інстанції на перебування упровадженніДніпровського районногосудум. Києва справи№ 755/6520/19 за скаргою ОСОБА_1 , стягувач - Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», на рішення приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Скрипника Володимира Леонідовича, то в указаній справі скаржник просить суд скасувати постанову приватного виконавця про опис та арешт майна боржника від 20.02.2019 року, тобто оскаржує не дії, а рішення приватного виконавця, яке було прийнято на іншій стадії здійснення виконавчого провадження та передувало подальшій оцінці майна і складенню відповідного Звіту.

Таким чином, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, що в даному випадку існують інші справи із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав(у сукупності), а отже колегія приходить до висновку про те, що судом першої інстанції без достатніх правових підстав залишено скаргу без розгляду, що є передумовою для направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що п.4 ч.1 ст. 257 ЦПК України підлягає застосуванню у позовному провадженні, а не при вирішенні скарги, яка подана на стадії виконання судового рішення.

Керуючись ст.ст.374, 379 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 23 травня 2019 року, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови виготовлено 09 жовтня 2019 року.

Суддя-доповідач

Судді