УХВАЛА
12.09.2019 року Провадження №2/425/725/19
Справа №425/3168/19
місто Рубіжне Луганської області
Рубіжанський міський суд Луганської області у складі головуючого судді Москаленко В.В. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Данко», третя особа: Державна служба з питань праці Головного управління Держпраці в Луганській області про встановлення факту перебування в трудових відносинах, зобов`язання внести записи до трудової книжки, стягнення заробітної плати, матеріальної та моральної шкоди, -
Даний позов не відповідає вимогам, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України, а саме:
- у позовній заяві не вказано ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України третьої особи, а вказаний ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача вказаний з помилкою; не вказано офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти відповідача;
- не зазначено ціни позову та не надано обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються;
- відсутнє зазначення позивача чи наявні у нього або в іншої особи оригінали наданих суду письмових доказів.
З позовної заяви вбачається, що позивач просить суд встановити факт трудових відносин з ТОВ «Данко», але не зазначає точної дати початку та період перебування у трудових відносинах, який позивач просить встановити.
Також, позивач у своїх позовних вимогах просить сплатити матеріальну шкоду, сплатити моральну шкоду,замість зазначення особи з якої повинно бути стягнуто матеріальну шкоду та моральну шкоду на його користь .
Крім того,просить стягнути з відповідача на користь відповідача судовий збір, що також є незрозумілим.
Тому позивачу необхідно конкретизувати свої позовні вимоги.
Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою:
- позовної заяви майнового характеру встановлена у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 гривень) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9605,00 гривень);
- позовної заяви немайнового характеру встановлена у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 768,40 гривень.
Із позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено три вимоги майнового характеру про стягнення невиплаченої заробітної плати, матеріальної шкоди та моральної шкоди, за одну із яких, а саме: про стягнення заробітної плати, позивача звільнено від сплати судового збору відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» та дві вимоги немайнового характеру.
Згідно наданої до суду квитанції ОСОБА_1 сплачено судовий збір у розмірі 1000,00 гривень, отже судовий збір сплачено не в повному обсязі.
У резолютивній частині позовної заяви міститься клопотання позивача про розстрочення недосплаченої суми судового збору до ухвалення рішення по справі, враховуючи його стан.
Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.
З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Правове регулювання судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».
Так, статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначені умови за яких можливе відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Частиною 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Згідно роз`яснень, що містяться в пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 81 (136) ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.
Отже, з наведеного вище слідує, що відстрочення сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин.
Так, позивача у вказаному клопотанні посилається на скрутний стан та відсутність можливості сплатити судовий збір, але до вказаного клопотання не додає жодних доказів, що підтверджують розмір його доходу або відсутність в нього доходу.
З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для відстрочки сплати позивачем судового збору, а тому позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 346,93 гривні за вимогу майнового характеру та по 768,40 гривень за кожну вимогу немайнового характеру та надати суду відповідні документи, підтверджуючи оплату, або надати обґрунтоване клопотання з письмовими доказами майнового стану, що перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Також, у резолютивній частині позовної заяви міститься клопотання позивача про витребування доказів, а саме: витребувати з Головного управління Держпраці в Луганській області висновки розслідування нещасного випадку та висновок про порушення трудового законодавства України.
Відповідно до ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності по позовної заяви додається клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.
Відповідно ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.
Позивач, відповідно до вимог ч. 2 ст. 84 ЦПК України не зазначив у клопотанні про вжиті ним заходів для отримання цих доказів самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання даних доказів та не вказав адресу управління з якого необхідно витребувати ці докази.
Отже, позивачу необхідно надати належним чином оформлену заяву про витребування доказів.
Крім того, до позовної заяви додано копію паспорта позивача, копію договору підряду від 01.08.2019, копію передчасного епікризу від 12.08.2019 та копію запрошення до співпраці від 14.08.2019 поганої якості, які неможливо прочитати.
Водночас, слід зазначити, що відповідно до вимог ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Однак, в порушення встановлених норм, позивачем подані копії документів, які не оформлені належним чином.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
З урахуванням наведеного, дана позовна заява підлягає залишенню без руху та позивачу встановлюється семиденний строк, з дня отримання копії цієї ухвали, протягом якого він має право подати до Рубіжанського міського суду Луганської області нову позовну заяву з усунутими недоліками, які вказані у цій ухвалі, з копіями відповідно до кількості учасників справи.
Керуючись ст. ст. 81, 84, 175-177, 185 ЦПК України, -
В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Данко», третя особа: Державна служба з питань праці Головного управління Держпраці в Луганській області про встановлення факту перебування в трудових відносинах, зобов`язання внести записи до трудової книжки, стягнення заробітної плати, матеріальної та моральної шкоди - залишити без руху.
Надати позивачу семиденний строк для виправлення вказаних недоліків, який відраховується з дня отримання копії ухвали про залишення заяви без руху.
Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною і повернута позивачеві. Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: В.В. Москаленко