ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2019 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Єлізаренко І.А.

суддів Красвітної Т.П., Свистунової О.В.

за участю секретаря Черкас Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 12 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Писаржевського-7" про визнання недійсним рішення загальних зборів,-

В С Т А Н О В И Л А:

У липні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Писаржевського-7" про визнання недійсним рішення загальних зборів.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що він є власником квартири АДРЕСА_1 . На початку 2016 року в його будинку було створене ОСББ "Писаржевського-7". Вважає, що загальні збори ОСББ "Писаржевського-7", які були скликані 06 липня 2017 року, відбулися з порушеннями порядку їх проведення, без належного виклику співвласників будинку, а тому просив визнати недійсним рішення, ухвалене на цих зборах, яке оформлене у вигляді протоколу від 06 липня 2017 року.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 12 квітня 2019 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСББ "Писаржевського-7" про визнання недійсним рішення загальних зборів було відмовлено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСББ "Писаржевського-7" витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 9500 грн.

З таким рішенням не погодився позивач ОСОБА_1 , звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи та неповне їх з`ясування, порушення норм матеріального та процесуального права, просив його скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити його позовні вимоги у повному обсязі.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСББ "Писаржевського-7" просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду залишити без змін, посилаючись на його законність та обгрунтованість.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити частково з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно ч.1 ст. 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 є співвласником квартири АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 9).

Протоколом установчих зборів ОСББ від 26 грудня 2015 року було затверджено статут ОСББ "Писаржевського-7" (т.1 а.с. 71-83).

06 липня 2017 року відбулися загальні збори ОСББ "Писаржевського-7", до порядку денного яких увійшли питання, зокрема, щодо обрання правління та ревізійної комісії ОСББ "Писаржевського-7", внесення змін у статут об`єднання (т.1 а.с.84).

За результатами зборів було ухвалено рішення, оформлене протоколом від 06 липня 2017 року.

Згідно статті 385 ЦК України, власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.

Особливості державної реєстрації Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку регулюється Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна; співвласники багатоквартирного будинку (далі - співвласники) - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

Згідно ч.ч. 1, 3, 4 об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами, в одному багатоквартирному будинку може бути створено тільки одне об`єднання. Власники квартир та нежитлових приміщень у двох і більше багатоквартирних будинках, об`єднаних спільною прибудинковою територією, елементами благоустрою, обладнанням, інженерною інфраструктурою, можуть створити одне об`єднання. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку та скликання і проведення установчих зборів об`єднання урегульовано статтею 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», відповідно до ч. ч. 1-3 якої об`єднання може бути створено лише власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (багатоквартирних будинках). Для створення об`єднання скликаються установчі збори. Скликання установчих зборів здійснюється ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень.

Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.

Установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.

Якщо в результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої частиною дев`ятою цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення установчих зборів. Якщо протягом зазначеного строку необхідну кількість голосів «за» не набрано, рішення вважається неприйнятим.

Письмове опитування під час установчих зборів об`єднання проводиться в порядку, передбаченому Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку».

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення установчих зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування («за» чи «проти»).

Згідно ч. ч. 7, 9, 13 ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.

Згідно статті 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» «Статус документів та відомостей, внесених до єдиного державного реєстру» - якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до даного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Стаття 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» встановлює порядок проведення державної реєстрації та інших реєстраційних дій. Зокрема, державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі документів, що подаються заявником для державної реєстрації та має певний порядок проведення державної реєстрації та інших реєстраційних дій на підставі документів, що подаються заявником для державної реєстрації, а саме: перевірку документів на наявність підстав для зупинення розгляду документів; перевірку документів на наявність підстав для відмови в державній реєстрації.

Відповідно до пп. 5,7 ч.1 ст.28 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань».

Підставами для відмови у державній реєстрації є: порушення встановленого законом порядку створення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи; документи юридичної особи суперечать вимогам Конституції та законів України.

Згідно з ч.1 ст.10 Закону України «Про юридичних осіб фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

В Законі України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» зазначено, кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.

Згідно пункту 7 розділу 3 Статуту ОСББ «Писаржевського-7» кожний співвласник (його представник) під час голосування має один голос, незалежно від площі та кількості квартир або приміщень, що перебувають у його власності. Згідно з вимогами пункту 8 розділу 3 Статуту рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (їхні представники), які разом мають більше половини від загальної кількості голосів співвласників.

Звернувшись до суду із вказаними позовними вимогами, позивач ОСОБА_1 посилався на те, що повідомлення про проведення 06 липня 2017 року загальних зборів ОСББ "Писаржевського-7" було розміщено у під`їзді будинку, наручно йому не надавалося. Вказував, що місце проведення загальних зборів було віддалено від будинку на відстань 1,5 км.

Під час розгляду справи в суді першої інстанції співвласники квартир будинку ОСББ "Писаржевського-7": ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 письмово нотаріально посвідченими заявами на адресу суду, кожний окремо, повідомили, що вони не надавали свої згоди про їх включення у «Перелік співвласників, які не були повідомлені про загальні збори ОСББ «Писаржевського-7», що відбулися 06 липня 2017 року» та були ознайомлені з датою загальних зборів. Позовні вимоги ОСОБА_1 не підтримують (т. 2 а.с.55-59).

Судом були допитані свідки та встановлено, що загальні збори ОСББ "Писаржевського-7" від 06 липня 2017 року, рішення за наслідками скликання яких є предметом спору, проведені з дотриманням порядку, передбаченого чинним законодавством України.

Позивач ОСОБА_1 зазначав, що він особисто був присутній на зборах 06 липня 2017 року (т. 1 а.с.2-8).

Позивачем не було надано суду належних доказів на підтвердження порушення його прав, свобод чи інтересів оскаржуваним рішенням загальних зборів ОСББ "Писаржевського-7" від 06 липня 2017 року , та суд дійшов обгрунтованого висновку про відмову у задоволенні позовних вимог позивача.

Однак, із висновком суду першої інстанції щодо стягнення з позивача на користь відповідача витрат на професійну правничу допомогу у сумі 9500 грн. погодитися не можливо з огляду на наступне.

Стаття 59 Конституції України гарантує кожному право на правову допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року №23-рп/2009, передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

Отже, до правової допомоги належать й консультації та роз`яснення з правових питань; складання заяв, скарг та інших документів правового характеру; представництво у судах тощо.

При цьому, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Відповідна правова позиція викладена у поставнові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року справа № 826/1216/16.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно ч. 3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

Відповідно до ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

З матеріалів справи вбачається, що 10 листопада 2017 року між адвокатом Давиденко Д.І. та відповідачем ОСББ "Писаржевського-7" укладено договір про надання послуг адвоката (т. 1 а.с.55-59).

У подальшому, 26 листопада 2018 року, між ОСББ "Писаржевського-7" та Адвокатським об`єднанням «Погрібної Ольги та Патики Андрія » був укладений договір про надання професійної правничої допомоги №01, за умовами якого адвокатське об`єднання взяло на себе зобов`язання на представництво відповідача в судах усіх інстанцій (т.2 а.с. 117-120).

Відповідно до п.3.1 зазначеного договору за надання правової допомоги клієнт сплачує адвокатському об`єднанню гонорар у розмірі згідно виконаної роботи і відповідної їй винагороди.

Заявляючи клопотання про розподіл судових витрат, відповідач ОСББ "Писаржевського-7" посилався на те, що ним було витрачено 9500 грн. на професійну правничу допомогу, про що надані акти виконаних робіт і платіжні документи (т. 2 а.с. 110, 112-116, 180-181).

За підготовку і участь адвоката у судовому засіданні 04 лютого 2019 року відповідачем ОСББ "Писаржевського-7" сплачено 700 грн.; за підготовку і участь у судовому засіданні 18 січня 2019 року сплачено 700 грн., а також згідно платіжних доручень від 11 січня 2019 року сплачено 400 грн. та 700 грн. без зазначення за яку саме адвокатську послугу внесені ці кошти (т. 2 а.с. 110, 113, 114).

Матеріали справи містять квитанцію від 24 січня 2019 року про сплату відповідачем ОСББ "Писаржевського-7" 5600 грн. на рахунок адвоката Давиденко Д.І. відповідно до договору від 10 листопада 2017 року, з яких на ознайомлення правника з матеріалами справи витрачено 800 грн., складання відзиву на позовну заяву - 1200 грн., участь у 6-ти судових засіданнях (без зазначення дат) - 3000 грн., складання клопотань по справі - 600 грн. (т. 2 а.с. 115, 116).

Згідно платіжних доручень від 19 березня 2019 року та від 08 квітня 2019 року ОСББ "Писаржевського-7" сплачено по 700 грн. за участь їх представників у судових засіданнях 19 березня 2019 року та 08 квітня 2019 року, відповідно (т. 2 а.с.180, 181).

Матеріали справи місять лише докази участі представника відповідача Погрібної О . А . у судовому засіданні 08 квітня 2019 року з 16 год. 43 хв. по 17 год. 54 хв., що підтверджується журналом судового засідання (т.2 а.с. 174-175).

Доказів участі представників відповідача у судових засіданнях в інші зазначені дати матеріали справа не містять.

Що стосується понесених відповідачем витрат на складання адвокатом Давиденко Д.І. відзиву на позовну заяву у сумі 1200 грн. та клопотань у справі - 600 грн., а також витрат за ознайомлення адвоката з матеріалами справи - 800 грн., колегія суддів, з урахуванням складності справи, пропорційності цих витрат до предмета спору, вважає, що заявлені суми за вказані послуги є значно завищеними. Участь адвоката Давиденко Д.І. у шести судових засіданнях, за що сплачено 3000 грн., матеріалами справи не підтверджується.

Отже, з урахування вищевикладеного, апеляційну скаргу слід задовольнити частково рішення суду в частині стягнення з позивача на користь відповідача ОСББ "Писаржевського-7" витрат на правничу допомогу слід змінити, зменшивши їх розмір з 9500 грн. до 1000 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 381- 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 12 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Писаржевського-7" про визнання недійсним рішення загальних зборів змінити в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Писаржевського-7" витрат на професійну правничу допомогу, зменшивши їх розмір з 9500 грн. до 1000 грн.

В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя

Судді