21.08.2019 Єдиний унікальний номер 205/3019/19
21 серпня 2019 рокум. ДніпроСправа № 205/3019/19
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська в складі головуючого судді Остапенко Н.Г., за участю секретаря судового засідання Шевцової М.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські Електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, -
Позивач 03.04.2019р. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , у якому просить стягнути з відповідача на свою користь вартість спричинених збитків у розмірі 19 528,28 грн., що утворились в наслідок протиправних дій відповідача. Позовна заява мотивована тим, що під час проведення представниками позивача технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , що проводилась 28.02.2018р., виявлено самовільне підключення електроустановок споживача до електричної мережі, що не євласністю енергопостачальника з метою без облікового споживання електроенергії поза засобом обліку з порушенням схеми обліку шляхом підключення повторного вводу на навантаження квартири. Прилад обліку у відключеному стані, електроенергія споживається приладом обліку не враховується.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, натомість надав суду заяву, у якій просив справу розглядати за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Заяв про розгляд справи за його відсутністю або інформації про поважність причин неявки від відповідача не надходило. Відзив на позов не надав.
У зв`язку з неявкою у судові засідання відповідача, за відсутності заперечень позивача суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи по суті, суд встановив наступне.
Згідно з ст.3 Закону України "Про електроенергетику" відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Взаємовідносини між громадянами (фізичними особами споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, в тому числі порядок укладення договорів та порядок розрахунків за спожиту електричну енергію, регулюються відповідно до Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету міністрів України від 26.07.1999 р. за № 1357 (далі - Правила).
Відповідно до п.42 Правил споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.
Під час проведення представниками позивача технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , що проводилась 28.02.2018р., виявлено самовільне підключення електроустановок споживача до електричної мережі, що не євласністю енергопостачальника з метою без облікового споживання електроенергії поза засобом обліку з порушенням схеми обліку шляхом підключення повторного вводу на навантаження квартири. Прилад обліку у відключеному стані, електроенергія споживається приладом обліку не враховується.
Згідно з п.53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.
Керуючись п.53 Правил представники позивача в присутності відповідача 28.02.2018р., склали акт Н № 137257 про вищевказане порушення (а.с.4-7).
Відповідно до ст.27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушення в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і без приладів обліку.
Відповідно до ч.1 ст.1166 Цивільного Кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідач всупереч положенням статті 81 ЦПК України не надав суду жодних доказів, які б спростовували факт заподіяння вказаної шкоди.
Згідно з ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Враховуючи вищевказане, беручи до уваги те, що збитки відповідно до акту порушень на день розгляду справи не відшкодовані відповідачем, суд доходить висновку про достатність підстав для задоволення позову.
За змістом ст.141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Керуючись ст.ст.526, 1166 ЦК України, ст.27 Закону України «Про електроенергетику», п.п.42, 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджені постановою Кабінету міністрів України від 26.07.1999 року №1357, ст.ст.4, 6, 10, 12, 13, 81-83, 141, 247, 263-264 268, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позов Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські Електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 30.08.2019р.

СуддяН.Г. Остапенко