провадження № 06.07/824/178/2019 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
УХВАЛА

Іменем України

23 вересня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Березовенко Р.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 31 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 31 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями щодо розгляду зазначеної апеляційної скарги визначено суддів, які входять до складу колегії: головуючий суддя - Кирилюк Г.М., судді - Семенюк Т.А., Рейнарт І.М. (а.с.108).

18.09.2019 року ОСОБА_3 подано до суду заяву про відвід колегії суддів. Заява мотивована тим, що у зв`язку з хворобою ОСОБА_3 не може з`явитися в судове засідання призначене на 19.09.2019 року, тому подала клопотання про відкладення розгляду справи. Зазначила, що якщо суд розгляне дану заяву, значить було відмовлено у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи. Оскільки розгляд справи не було відкладено, вважає, що у суддів існує упереджене ставлення щодо неї, що перешкоджає об`єктивному розгляду справи.

19 вересня 2019 року ухвалою Київського апеляційного суду в складі колегії суддів: головуючого судді - Кирилюк Г.М., суддів - Семенюк Т.А., Рейнарт І.М. відвід визнано необґрунтованим, питання про відвід передано для вирішення іншим суддею у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями від 20 вересня 2019 року для розгляду питання про відвід визначено суддю Березовенко Р.В..

Питання про відвід вирішується судом у відповідності до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи доводи заяви про відвід, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви, враховуючи наступне.

Статтею 36 ЦПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

За приписами ч. 3 ст. 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

У Конвенції про захист прав і основних свобод людини передбачено, що кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом ( п. 1 ст. 6 Конвенції ).

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, N 33949/02, § 49 - 52, від 9 листопада 2006 року).

Заявляючи відвід, ОСОБА_1 посилалася на упередженість та необ`єктивність колегії суддів.

Вважаю, що такі доводи є необґрунтованими, а зміст заяви про відвід не свідчить про наявність підстав, передбачених ст. 36 ЦПК України для відводу судді.

Зокрема, згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, не може бути підставою для відводу.

Отже, саме по собі прийняття суддею процесуальних рішень (вирішення клопотань) не може бути підставою для відводу.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав, передбачених ст.ст. 36, 37 ЦПК України для задоволення заяви про відвід складу колегії суддів.

Відповідно до ч. 11 ст. 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 40, 258, 260, 261 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 31 травня 2019 року - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Березовенко Р.В.