Провадження № 2/200/861/19
У Х В А Л А

«26» липня 2019 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Женеску Е.В.,

за участю секретаря: Стрипи М.П.

відповідача: ОСОБА_1

представника відповідача: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору позики, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває вищезазначена цивільна справа.

18 червня 2019 року представник позивача адвокат Мацкевич Д.А. подав до канцелярії суду клопотання про призначення почеркознавчої експертизи. В обґрунтування клопотання посилається на те, що відповідач ґрунтує свою правову позицію про невиконання позивачем своїх зобов`язань саме на розписці, однак не надає її для здійснення відповідної експертизи рукописний текст та підпис позивача на ній викликає сумніви щодо справжності.

Суд, заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали цивільної справи, матеріали клопотання прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно вимог ч.1 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Згідно Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998р. № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012р. № 1950/5) при проведенні почеркознавчої експертизи передбачено п. 4.15 що у дослідницькій частині висновку експерта описуються процес дослідження та його результати, а також дається обґрунтування висновків з поставлених питань. Дослідницька частина повинна включати:

відомості про стан об`єктів дослідження, застосовані методи (методики) дослідження, умови їх застосовування;

посилання на ілюстрації, додатки та необхідні роз`яснення до них; експертну оцінку результатів дослідження.»

У свою чергу слід зазначити, що методика судово-почеркознавчої експертизи передбачає чотири стадії дослідження:

попереднє ознайомлення з матеріалами (вивчення матеріалів справи, ознайомлення з документами - речовими доказами і зразками, з питаннями, які поставлені перед експертом та ін.);

роздільне дослідження (здійснюється роздільне вивчення документа - речового доказу та зразків для порівняльного дослідження; провадиться виявлення загальних і окремих ознак письма і почерку);

порівняльне дослідження (виявлені ознаки зіставляються; результати порівняння заносяться до спеціальних таблиць - розробки);

оцінка наслідків і формулювання висновків (оцінюється індивідуальна сукупність виявлених ознак; експерт робить висновок про наявність або відсутність індивідуальної тотожності).

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України „Про судову експертизу", Цивільним процесуальним кодексом, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Як роз`яснено в п. 17постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

При призначені експертизи, суд бере за основу перелік питань, які поставлені заявником перед експертом у письмовому клопотанні, яке залучено до матеріалів справи, які викладені у відповідності до орієнтованого переліку вирішуваних питань експертами при проведенні даного виду експертизи, який викладено в Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз, та враховуючи той факт, що з боку інших учасників процесу не було заявлено клопотань про інші питання, які мають бути поставлені експерту при проведені даного виду експертизи.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Позивач просив доручити проведення експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, що розташований за адресою 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6.

Відповідач та його представник заперечували щодо доручення проведення експертизи Київському ННДІСЕ, оскільки позивач мешкає в м. Києві та може здійснювати тиск на експертів даної установи при складанні висновку, однак доказів можливості впливу з боку позивача або його представника на експертів Київському ННДІСЕ суду не надано, а тому суд приходить до висновку про визначення експертної установи за клопотанням позивача, а саме Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, що розташований за адресою 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6.

З урахуванням наведених обставин, з метою усунення будь-яких суперечностей та сумнівів у справі, враховуючи те, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, потрібні спеціальні знання, суд, вважає за необхідне задовольнити клопотання та призначити судову почеркознавчу експертизу.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Оскільки, для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, тому на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

На підставі наведеного , керуючись ст. ст. 43, 102-107, 174,252, 353, ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_3 адвоката Мацкевича Д.А. про призначення судової почеркознавчої експертизи задовольнити.

Призначити судову почеркознавчу експертизу по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору позики, на вирішення якої поставити питання :

-Чи належить рукописний текст та підпис на розписці від 28.01.2013 року - ОСОБА_3 чи іншій особі?

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_3 роз`яснивши йому положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384 та 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків.

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, що розташований за адресою 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6.

На дослідження надати експерту цивільну справу №200/17770/17 (провадження №2/200/861/19) за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору позики.

Провадження в справі зупинити на час проведення експертизи.

Копію ухвали надіслати до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, що розташований за адресою 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6, для виконання, сторонам для відома.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення . Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя Е.В. Женеску