Справа № 379/1321/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

13.03.2019 року Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Зінкіна В.І.,

за участю секретаря судового засідання Різник Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Тараща, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з даним позовом і просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 18.06.2007 Відділом реєстрації актів цивільного стану Маневицького районного управління юстиції, актовий запис №63. Після розірвання шлюбу бажає відновити дошлюбне прізвище «Мельникова». Понесені нею судові витрати просить стягнути з відповідача.

Причиною розірвання шлюбу є те, що кожен з них має протилежні погляди на життя, вирішення сімейних проблем, ігнорування налагодження спільних відносин, що призвели до втрати почуття любові та поваги. Сторони спільно не проживають. Їх шлюб носить лише формальний характер. Позивачка на розірванні шлюбу наполягає. Вважає, що збереження шлюбу безперспективне і подальше спільне проживання є неможливим. В звязку з тим, в позасудовому порядку відповідач розірвати шлюб відмовився, вона звернулася до суду з даним позовом.

В судове засідання позивач не зявилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належно, подала клопотання та просить розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує повністю, проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач в підготовче судове засідання та двічі в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи, в силу ст. 128 ЦПК України, повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Враховуючи позицію позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, зясувавши всі обставини справи та, перевіривши їх наданими доказами, судом встановлено, що між сторонами було укладено шлюб, який зареєстровано 18.06.2007 Відділом реєстрації актів цивільного стану Маневицького районного управління юстиції, актовий запис №63.

Від даного шлюбу сторони не мають дітей.

Причиною розірвання шлюбу є те, що сторони мають протилежні погляди на життя, вирішення сімейних проблем, ігнорування налагодження спільних відносин, що призвели до втрати почуття любові та поваги. Несумісність поглядів на життя, а також їх характерів створюють неможливість проживання їх однією сімєю. Сторони спільно не проживають. Їх шлюб носить лише формальний характер. Сторони спільного господарства не ведуть, спільного бюджету не мають. Позивачка на розірванні шлюбу наполягає. Вважає, що збереження шлюбу і подальше спільне проживання є неможливим.

Після розірвання шлюбу бажає відновити своє дошлюбне прізвище «Мельникова».

Указані обставини встановлено з матеріалів справи, вивчених в судовому засіданні.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Зясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини подання позову про розірвання шлюбу, взявши до уваги обставини життя подружжя, наведені в позовній заяві, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам одного з подружжя.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Понесені позивачем судові витрати, в сумі 704,80 грн., підлягають стягненню з відповідача на користь останньої.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 19, 81, 142, 200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 280-284, 352, 354-355 ЦПК України, ст.ст. 21, 24, 56, 104, 105, 110-113, 115 СК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 18.06.2007 Відділом реєстрації актів цивільного стану Маневицького районного управління юстиції, актовий запис №63 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 відновити дошлюбне прізвище - «Мельникова».

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП не відомо, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, сплачений нею судовий збір в розмірі 704,80 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Головуючий:ОСОБА_3