Справа № 441/821/19 Головуючий у 1 інстанції: Українець П.Ф.
Провадження № 22-ц/811/2044/19 Доповідач в 2-й інстанції: Савуляк Р. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: Савуляка Р.В.,

суддів: Мікуш Ю.Р., Приколота Т.І.

за участі секретаря: Фейір К.О.

без участі сторін, розглянувши у в порядку письмового провадження без повідомлення учасників цивільну справу за апеляційною скаргою керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області на ухвалу Городоцького районного суду Львівської області від 29 травня 2019 року у справі за позовом керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави, в особі Управління соціального захисту населення Городоцької районної державної адміністрації Львівської області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

ухвалою Городоцького районного суду Львівської області від 29 травня 2019 року позовну заяву керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської обл. в інтересах держави, в інтересах держави, в особі Управління соціального захисту населення Городоцької районної державної адміністрації Львівської обл. до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення - визнано неподаною та повернуто.

Ухвалу суду оскаржив керівник Городоцької місцевої прокуратури Львівської області.

В апеляційній скарзі посилається на те, що представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється і у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган. При цьому прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у п. 5.6 постанови від 16.04.2019 у справі №910/3486/18.

Вказує, що, звертаючись до суду, прокуратура в обґрунтування підстав представництва інтересів держави в особі управління соціального захисту населення Городоцької РДА Львівської області посилалась на відповідні обставини, які підтверджуються документами, поданими до позовної заяви, а саме: висновок експерта №9/678 від 29.11.2018, вирок Городоцького районного суду від 30.01.2019, які засвідчують факт спричинення та розмір, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення шкоди на суму 26 200 грн., стягнення якої є предметом позову; відсутність звернень до суду з позовом управлінням, як у кримінальному провадженні, так і в порядку цивільного судочинства; відсутність належним чином захисту державних інтересів; повідомлення суб`єкта про намір звернутися з відповідним позовом. Тобто, всі ці обставини, що підтверджені доказами, у своїй сукупності підтверджують обізнаність позивача про зазначені в позовній заяві порушення, проте, до часу пред`явлення позову до суду прокурором, Управлінням не вжито заходів до стягнення шкоди, що свідчить про неналежне здійснення захисту державних інтересів суб`єктом, що відповідно до статті 23 Закону України «Про прокуратуру» є підставою для вжиття прокурором заходів представницького характеру шляхом пред`явлення відповідного позову, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними.

На думку скаржника, прокурор відповідно до вимог та статті 56 ЦПК України обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у суді, визначив, у чому саме полягає порушення інтересів держави та правильно визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. При цьому прокурором зазначено, що управлінням самостійно заходи щодо усунення порушень інтересів держави у судовому порядку не вживались.

Окрім цього, попередньо, до звернення в суд, місцевою прокуратурою повідомлено про це Управління, та наявність підстав для представництва ним не оскаржено.

Звертає увагу суду, що прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно щоб інтереси держави не залишились незахищеними. Аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17 та від 23.10.2018 у справі № 906/240/18.

Просить Городоцького районного суду Львівської області від 29 травня 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Як вбачається з матеріалів справи, 08 травня 2019р. керівник Городоцької місцевої прокуратури Львівської обл. Т.Білинська в інтересах держави, в особі Управління соціального захисту населення Городоцької районної державної адміністрації Львівської обл., звернулась з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування 26 200 грн. матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Ухвалою Городоцького районного суду Львівської області від 13 травня 2019р. вищезазначену позовну заяву залишено без руху з тих підстав, що керівником Городоцької місцевої прокуратури при зверненні в суд із позовом до ОСОБА_1 про відшкодування 26 200 грн. матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення, належно не обґрунтовано наявність підстав представництва та не зазначено доказів на підтвердження того, що Управління соціального захисту населення Городоцької районної державної адміністрації Львівської обл., яке мало б самостійно захищати інтереси держави, не здійснювало або неналежним чином здійснювало свої повноваження.

На усунення недоліків позову, 22 травня 2019р. керівник Городоцької місцевої прокуратури подала лист, в якому зазначила, що Управління соціального захисту населення Городоцької районної державної адміністрації Львівської обл. не вжило заходів, спрямованих на відшкодування ОСОБА_1 26 200 грн. матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тому прокурор звернулась із означеним позовом в суд.

Постановляючи оскаржувану ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції виходив з того, що керівник Городоцької місцевої прокуратур, звернувшись до суду із позовною заявою в інтересах держави в особі Управління про стягнення матеріальної шкоди, не вказав підстави для такого представництва, зокрема не зазначив належних та допустимих доказів про те, що орган державної влади не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження. Відповідно до статті 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функції представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Проте, з вказаним висновком суду колегія суддів не може погодитись виходячи з наступного.

Відповідно до частин 3 - 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою.

В позовній заяві прокурор обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган державної влади, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Згідно з частинами 1, 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до зазначеної статті прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва, прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Рішенням Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі №1-1/99 визначено, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави полягають у необхідності здійснення загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17 та від 08.02.2019 у справі №915/20/18).

Щодо порушення інтересів держави слід також врахувати, що відповідно до ч. 4 ст. З Закону України «Про національну безпеку України» від 21.06.2018 № 2469-УШ державна політика у сфері національної безпеки і оборони спрямовується на забезпечення воєнної, зовнішньополітичної, державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, кібербезпеки України тощо.

Відповідно до Стратегії національної безпеки України, затвердженої Указом Президента України від 26.05.2016 №287/2015, основними напрямами державної політики національної безпеки України, зокрема, є забезпечення економічної та екологічної безпеки.

Відповідно до ст. ст.1, 5 Закону України «Про місцеві адміністрації» місцева державна адміністрація є місцевим органом виконавчої влади і входить до системи органів виконавчої влади, склад та структуру, яких формують голови місцевих державних адміністрацій.

Згідно з п.п.1-3 постанови Кабінету Міністрів України від 26.09.2012 №887 «Про затвердження Типового положення про структурний підрозділ місцевої державної адміністрації» (надалі - структурний підрозділ), такий утворюється головою місцевої держадміністрації, входить до її складу і в межах відповідної адміністративно-територіальної одиниці забезпечує виконання покладених на цей підрозділ завдань.

Структурний підрозділ у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, наказами міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, розпорядженнями голови місцевої держадміністрації, а також положенням про структурний підрозділ. Основним завданням структурного підрозділу є забезпечення реалізації державної політики у визначеній одній чи кількох галузях на відповідній території.

Відповідно до Положення про управління соціального захисту населення Городоцької районної державної адміністрації Львівської області, затвердженого розпорядженням голови РДА від 29.01.2018 №78, основним завданням управління є виконання завдань та функцій держави щодо виконання повноважень, встановлених законодавством України у сфері соціального захисту населення, здійснення нагляду за додержанням законодавства підчас призначення (перерахунку) та виплати пенсій органами Пенсійного Фонду України.

Управління є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Казначейства, печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, власні бланки.

Так, «державним» (суспільним, публічним) інтересом для звернення

прокурора до суду із даним позовом є задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно важливого та соціально значущого питання відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Разом із тим, із наведених вище положень процесуального законодавства вбачається, що представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється і у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган. При цьому прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у п. 5.6 постанови від 16.04.2019 у справі №910/3486/18.

Як убачається із позовної заяви, звертаючись до суду, прокуратура в обґрунтування підстав представництва інтересів держави в особі управління соціального захисту населення Городоцької РДА Львівської області посилалась на відповідні обставини, які підтверджуються документами, поданими до позовної заяви, а саме: висновок експерта №9/678 від 29.11.2018, вирок Городоцького районного суду від 30.01.2019, які засвідчують факт спричинення та розмірзаподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення шкоди на суму 26 200 грн., стягнення якої є предметом позову; відсутність звернень до суду з позовом управлінням, як у кримінальному провадженні, так і в порядку цивільного судочинства; відсутність належним чином захисту державних інтересів; повідомлення суб`єкта про намір звернутися з відповідним позовом. Тобто, всі ці обставини, що підтверджені доказами, у своїй сукупності підтверджують обізнаність позивача про зазначені в позовній заяві порушення, проте, до часу пред`явлення позову до суду прокурором, Управлінням не вжито заходів до стягнення шкоди, що свідчить про неналежне здійснення захисту державних інтересів суб`єктом, що відповідно до статті 23 Закону України «Про прокуратуру» є підставою для вжиття прокурором заходів представницького характеру шляхом пред`явлення відповідного позову, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними.

Таким чином, звертаючись до суду із цим позовом, прокурор, відповідно до вимог та статті 56 ЦПК України обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у суді, визначив, у чому саме полягає порушення інтересів держави та правильно визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. При цьому прокурором зазначено, що управлінням самостійно заходи щодо усунення порушень інтересів держави у судовому порядку не вживались.

Окрім цього, попередньо, до звернення в суд, місцевою прокуратурою повідомлено про це Управління, та наявність підстав для представництва ним не оскаржено.

Щоб інтереси держави не залишились незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17 та від 23.10.2018 у справі № 906/240/18.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як на обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі «Ф. В. проти Франції»).

Водночас є категорія справ, де ЄСПЛ зазначив, що підтримка прокурора не порушує справедливого балансу.

Так, підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана, зокрема, якщо правопорушення зачіпає інтереси великої кількості людей або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси чи майно (п. 33 рішення у справі «Корольов проти Російської Федерації» № 2 від 01.04.2010, заява № 5447/03; п. 35 рішення у справі «Менчінська проти Російської Федерації» від 15.01.2009, заява № 42454/02).

За наведених обставин, колегія суддів дійшла висновку про необхідність скасування ухвали Городоцького районного суду Львівської області від 29 травня 2019 року з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ч. 5 ст. 268, ст.ст., 367, 368, п. 6 ч. 1 ст. 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Городоцької місцевої прокуратури Львівської області - задовольнити.

Ухвалу Городоцького районного суду Львівської області від 29 травня 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено 16 вересня 2019 року.

Головуючий: Савуляк Р.В.

Судді: Мікуш Ю.Р.

Приколота Т.І.