Справа № 645/5833/19
Провадження № 2/645/2024/19
УХ В А Л А

18 вересня 2019 р.Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі судді Алтухової О.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, а саме просить суд визнати за нею право власності на Ѕ частину житлового будинку АДРЕСА_1 позову складає 1 225 000,00 грн. Разом із позовом позивач заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке вмотивовано тим, що позивач є інвалідом І групи, має на утриманні неповнолітню дитину, не отримує аліменти на утримання дитини та має важке матеріальне становище.

Вирішуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України). Зміст цієї статті передбачає право суду, а не обов`язок, на свій розсуд відстрочити, розстрочити, зменшити або звільнити від сплати судового збору.

Згідно зі ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.ст. 77, 78 ЦПК України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Як вбачається з копії довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією Серії 12 ААА позивачу встановлено третю групу інвалідності, строком до 01 березня 2021 року.

Тобто посилання позивача на те, що вона є інвалідом першої групи не знайшли свого підтвердження в матеріалах справи.

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 02 серпня 2002 року виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Комінтернівського районного управління юстиції в м.Харкові, позивачка ОСОБА_1 є матір`ю, а відповідач батьком - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Доказів того що відповідач ухиляється від обов`язку утримувати неповнолітню доньку, такими зокрема може бути довідка з Виконавчої служби про наявність заборгованості по сплаті аліментів, матеріали справи не містять.

Судовий наказ від 13 серпня 2019 року не свідчить про існування заборгованості у ОСОБА_2 по сплаті аліментів на утримання ОСОБА_3 2002 року народження.

Відповідно до копії довідки про доходи №276 від 16 серпня 2019 року, позивач працює ДНЗ №335 на посаді вихователя, та отримала з серпня 2018 року по липень 2019 року дохід у сумі 74 456,56 грн.

На підтвердження відсутності будь - якого іншого доходу позивачем жодних доказів не надано, такими доказами, зокрема може бути довідка про доходи яка видана органами Державної фіскальної служби.

У пункті 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

При цьому, питання звільнення, відстрочення або розстрочення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Враховуючи, те що позивач ОСОБА_1 є особою працездатного віку, даних, що за станом здоров`я позивач не може працювати в справі немає, відповідно до довідки МСЕК єдиним застереженням щодо умов та характеру праці є : «протипоказано значні психоемоційні навантаження», інших застережень довідка не містить, на час звернення до суду з заявою не надала належних та достатніх доказів того, що її майновий стан не дозволяє сплатити їй судовий збір у розмірі, що визначено в ст. 4 Закону України "Про судовий збір", а надані нею документи не свідчать достатньою мірою про її майновий стан та неможливість сплати судового забору, тому підстав для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору, судом не вбачається.

Ознайомившись із вказаною позовною заявою, суд приходить до висновку про залишення позову без руху, враховуючи наступне.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до положень ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою

становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи ціну позову 1 225 000,00 грн.- вартість Ѕ майна, яке підлягає поділу, 1 відсоток від вказаної суми складає 12 250,00 грн., що значно перевищує максимальну суму за законом яку повинен сплатити позивач фізична особа.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено у 2019 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб: з 1 січня 2019 року - 1921 гривня.

Тобто сума судового збору яка підлягає сплаті позивачем при подачі позовної заяви майнового характеру враховуючи ціну позову складає 9605,00 грн. (1921,00х5=9605,00).

Таким чином для усунення недоліків позовної заяви позивачці належить надати суду підтвердження сплати судового збору у сумі 9605 грн. 00 коп.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, ЗУ «Про судовий збір», протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ЦПК України та зазначені в ухвалі суду, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 175, 277, 185, ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір», суддя,-

п о с т а н о в и в :

Відмовити в задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху.

Установити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення недоліків позовної заяви у вказаний строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо розміру судових витрат. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя -