У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 жовтня 2019 року суддя Черкаського районного суду Черкаської області Суходолський О.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу, -

В С Т А Н О В И В :

09.07.2019 Черкаським районним судом Черкаської області видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , номер облікової карти платника податків - НОМЕР_1 ), на користь Черкаського державного технологічного університету, який знаходиться за адресою:бульв.Шевченка, 460,м.Черкаси, Черкаська область, заборгованість по оплаті за житлово-комунальні послуги за період з 01.06.2016 року по 01.06.2019 року в розмірі 23491,13грн, інфляційні втрати за період з 01.06.2016 року по 01.06.2019 року в розмірі2445,25грн, три відсотка річних в розмірі 11046грн, сплачений судовий збір в розмірі 192,10грн.

09.10.2019 від боржника ОСОБА_1 надійшла заява про скасування вищевказаного судового наказу. Свої вимоги заявник обґрунтовує тим, що ніяких договірних документів, які б визначали умови проживання у гуртожитку належному Черкаському державному технологічному університету, між сторонами не укладалося та житло йому було надано на усній домовленості, яку він виконав у повному обсязі. До того ж, вказує, що він та члени його сім`ї фактично не проживали у кімнаті №408 протягом періоду, за який утворилася заборгованість.

Даний судовий наказ він не отримував, а про його існування йому стало відомо 27.08.2019, коли йог осин ОСОБА_2 передав пакет отриманих ним від імені батька документів, в якому і був судовий наказ.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 03.09.2019 року заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу було повернуто заявнику, у зв`язку із неналежним оформленням заяви.

Таким чином, заявник просить поновити пропущений строк для подачі заяви про скасування судового наказу та скасувати судовий наказ Черкаського районного суду Черкаської області № 707/1557/19 від 09.07.2019 року.

Дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суддя встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Згідно із ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленогочастиною першоюстатті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Про існування судового наказу №707/1557/19 ОСОБА_1 дізнався 27.08.2019 року, тобто після того як повернувся із лікування закордоном, при зустрічі із сином ОСОБА_2 , що підтверджується даними письмового пояснення ОСОБА_2 .

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звертався до суду із заявою про скасування судового наказу №707/1557/19, проте ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 03.09.2019 року дану заяву повернуто заявнику, у зв`язку із неналежним формленням заяви відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України.

В своїй заяві про скасування судового наказу ОСОБА_1 посилається на обставини, які можуть мати суттєве значення для правильного вирішення справи по суті.

Суд зазначає, що одним зі способів захисту прав суб`єктів цивільних правовідносин, в тому числі, права на доступ до суду, є скасування судового наказу, що передбачено статтею 171 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 ЦПК України заява про скасування судового наказу не пізніше наступного дня передається судді, визначеному у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

Статтею дев`ятою Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

На розширення цього положення Основного Закону в статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України», заява № 32053/13. Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом першим статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто, принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п.27, рішення від 26.04.2007, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява №50966/99, від 14.10.2003).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» (Заява № 3236/03).

Враховуючи практику ЄСПЛ, зазначені положення законодавства та встановлені фактичні обставини, суд приходить до висновку про те, що в даному випадку слід поновити строк заявнику для подання заяви про скасування судового наказу, оскільки із змісту заяви вбачається необхідність перевірки відповідності судового наказу всім дійсним обставинам спірних правовідносин та виправлення можливої судової помилки.

У зв`язку із викладеним, з метою забезпечення права заявника на доступ до суду та перевірки відповідності судового наказу всім дійсним обставинам спірних правовідносин, суд вважає за необхідне поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, оскільки про наявність даного провадження заявнику стало відомо лише 27.08.2019 року, а тому причини пропуску строку на подачу заяви про скасування судового наказу слід вважати поважними.

Відповідно до ч.3ст.171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

З поданої заяви про скасування судового наказу вбачається, що боржник наполягає на скасуванні судового наказу і посилається на особливі обставини, які можуть мати суттєве значення для правильного вирішення справи по суті.

Таким чином, встановлено, що існують підстави для задоволення заяви про скасування судового наказу, оскільки між сторонами виник цивільно-правовий спір, який підлягає розгляду в порядку позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись статтями 127, 170, 171, 247, 258, 260, 261 ЦПК України суддя, -

У Х В А Л И В :

Поновити ОСОБА_1 строк для подання заяви про скасування судового наказу.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу задовольнити.

Скасувати судовий наказ від 09.07.2019 року, виданий Черкаським районним судом Черкаської області по справі № 707/1557/19 (провадження №2-н/707/115/19) про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ), на користь Черкаського державного технологічного університету, який знаходиться за адресою: бульв. Шевченка, 460, м. Черкаси, Черкаська область, код ЄДРПОУ - 05390336 заборгованість по оплаті за житлово-комунальні послуги (теплопостачання, водопостачання/водовідведення, електропостачання, вивезення побутових відходів, дератизаційні та дезінсекційні послуги) за період з 01.06.2016 року по 01.06.2019 року в розмірі 23491 грн. 13 коп., інфляційні втрати за період з 01.06.2016 року по 01.06.2019 року в сумі 2445 грн. 25 коп., три відсотка річних в розмірі 11046 грн. 00 коп., сплачений судовий збір в розмірі 192 грн. 10 коп.

Роз`яснити заявнику (стягувачу), що він має право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Ознайомитись з повним текстом судової ухвали, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: О. М. Суходольський