Придніпровський районний суд м.Черкаси
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

04.03.2019 року Придніпровський районний суд міста Черкаси у складі:

головуючого - судді Шиповича В.В.

секретаря судового засідання Євтушенко М.В.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача, -

АТ «А-Банк» 03.12.2018 (дата здачі документів на пошту) звернулося до Придніпровського районного суду міста Черкаси з позовом до ОСОБА_1 стягнення заборгованості за кредитним договором, вказавши, що 27.01.2014 між Банком та відповідачем було укладено Договір про надання банківських послуг на підставі якого ОСОБА_1 отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, зі сплатою процентів за користування кредитом. Однак відповідач свої зобов'язання за договором не виконує, своєчасно суми щомісячної виплати по кредиту, процентах та пені не вносить, внаслідок чого станом на 30.09.2018 існує заборгованість за кредитним договором у сумі 121889,48 гривень, з яких заборгованість за кредитом 2718,05 гривень, заборгованість за процентами за користування кредитом 108290,98 гривень, заборгованість за пенею 4600,00 гривень та штрафи у сумі 500 гривень та 5780,45 гривень, яку позивач просив стягнути на свою користь із ОСОБА_1

У визначений судом строк відповідач ОСОБА_1 відзив на позов, та докази, які б підтверджували такі заперечення суду не надав.

Інформація про рух справи в суді першої інстанції.

Ухвалою суду від 04.01.2019 позовну заяву АТ «А-Банк» прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін. Сторонам встановлено строки для подачі заяв по суті справи.

Заяви (клопотання) учасників справи.

У судове засідання представник позивача надав письмову заяву у якій підтримав у повному обсязі позовні вимоги, наполягав на їх задоволенні, не заперечував проти ухвалення заочного рішення.

У судове засідання представник позивача надав письмову заяву у якій підтримав у повному обсязі позовні вимоги, наполягав на їх задоволенні, не заперечував проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився, був належним чином повідомлений про час та місце судового засідання. Причини неявки суду невідомі.

Справу вирішено за правилами заочного розгляду передбаченими ст. 280-282 ЦПК України за відсутності відповідача ОСОБА_1 повідомленого у встановленому законом порядку про дату, час і місце судового засідання, який не з'явився в судове засідання без повідомлення причин, не подав відзиву проти позову, а позивач не заперечує проти такого порядку розгляду справи.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, -

Між АТ «А-Банк» та ОСОБА_1 був укладений Договір про надання банківських послуг, який складається із Анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку від 27.01.2014, Пам'ятки клієнта, Тарифів банку, а також Умов і Правил надання банківських послуг (а.с. 6-18).

Умовами укладеного між сторонами договору передбачено наступне:

Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг" та "Тарифами", які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms, складає між ним та Банком Договір, що підтверджується підписом у заяві. Копії Умов та правил надання банківських послуг додаються до позовної заяви.

Підписання цього Договору є прямою і безумовною згодою Клієнта щодо прийняття будь-якого розміру Кредитного ліміту, встановленого Банком (п. 2.1.2.4. Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку).

За користування Кредитом й овердрафтом Банк нараховує відсотки в розмірі, встановленому Тарифами Банку, з розрахунку 360 (триста шістдесят) календарних днів на рік (п. 2.1.12.6. Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку).

У разі виникнення прострочених зобов'язань на суму від 100 грн., включаючи зобов'язання, обумовлені пп. 2.1.12.6.2., 2.1.12.8.1. Умов та правил, Клієнт сплачує Банку пеню, яка розраховується як:

ПЕНЯ = базова процентна ставка за договором/30 (нараховується за кожний день прострочення кредиту) +100 грн. (одноразово). Пеня нараховується в день нарахування процентів по кредиту (п. 2.1.12.6.1. Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку).

Відсотки за користування Кредитом (кредитним лімітом) та / або овердрафтом нараховуються в дату їх сплати, передбачену п.12.3. і п.12.4., при цьому відсотки розраховуються щомісячно за кожний календарний день за фактично витрачені в рахунок Кредиту та / або Овердрафту кошти, з дня списання суми з карткового рахунку до дня, коли Кредит (кредитний ліміт) та/або Овердрафт стають простроченими кредитами (п. 2.1.12.6.2. Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку).

У разі непогашеній суми простроченого кредиту (кредитного ліміту, кредитної лінії), овердрафту або його частини понад 210 днів увесь, Кредит (Овердрафт) вважається простроченим і нарахування з дати перекладу Кредиту (Овердрафту) у статус прострочериу Боргових зобов'язань проводяться згідно з п.п. 12.5.1. (п. 2.1.12.6.3. Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку).

У разі непогашення суми простроченого кредиту (кредитного ліміту, кредитної лінії), овердрафту або його частини по закінченню терміну дії карти, Кредит (Овердрафт) вважається простроченим і нарахування з дати перекладу Кредиту (Овердрафту) у статус прострочених Боргових зобов'язань проводяться з розрахунку 200% від базової процентної ставки для даного типу картки (п. 2.1.12.7.3. Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку).

Банк має право вимагати дострокового виконання Боргових зобов'язань у цілому або в певній Банком частки у випадку невиконання Держателем та/ або Довіреною особою Держателя своїх Боргових та інших зобов'язань за цим Договором (п. 2.1.12.9. Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку).

При порушенні позичальником строків платежів по якомусь з грошових зобов'язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобов'язаний сплатити Банку штраф в розмірі 500 грн. + 5% від суми позову (п. 2.1.7.6 Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку).

З моменту отримання кредиту відповідач допускав порушення умов повернення грошових коштів, оскільки не здійснював платежів, передбачених договором та достатніх для погашення його договірних зобов'язань з оплати кредиту, процентів за його користування та пені за несвоєчасність виконання грошових зобов'язань.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування, -

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Цивільного кодексу. Статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається. Згідно ст.548 ЦК виконання зобов'язання (основного зобов'язання) забезпечується, якщо це встановлено договором. Видами забезпечення виконання зобов'язання, в контексті ст.ст.546,549 ЦК України є неустойка у вигляді штрафу або пені.

Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, а ст.624 ЦК України передбачено, що якщо за порушення зобов'язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі.

Відповідно до ч.1 ст.1049 ЦК позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Згідно ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, розмір і порядок одержання яких встановлюються договором.

Статтею 1050 ЦК України встановлено обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно.

Відповідно до розрахунку позивача, проти якого відповідач не надав будь-яких заперечень (а.с. 5), станом на 30.09.2018 внаслідок порушення відповідачем своїх грошових зобов'язань за кредитним договором б/н від 27.01.2014 та несвоєчасною сплатою належних платежів, за відповідачем утворилася заборгованість, яка складається з наступних сум: за тілом кредиту 2718,05 грн.; за процентами за користування кредитом 108290,98 грн.; за пенею 4600 грн., фіксована суму штрафу 500 грн.; відсоткова сума штрафу 5280,45 грн.

Суд погоджується, що станом на 30.09.2018 заборгованість ОСОБА_1 по Договору від 27.01.2014 за кредитом становить 2718,05 грн.

При визначенні розміру заборгованості по процентам за користування кредитом суд виходить з наступного.

Згідно ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

За змістом ч.2 ст. 1054 ЦК України, - до кредитних відносин застосовуються положення законодавства, які регулюють позичкові відносини (параграф 1 глави 71 ЦК України).

Згідно ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, розмір і порядок одержання яких встановлюються договором.

Таким чином в розумінні ст. 1048, 1054, 1056-1 ЦК України проценти за своєю правовою природою є платою за користування кредитом, розрахованою у визначеному договором розмірі від суми кредиту (позики).

Отже розрахунок процентів безпосередньо пов'язаний із розміром отриманих кредитних коштів позичальником, а тому базою для нарахування процентів є залишок заборгованості (поточної та простроченої) за кредитом. При цьому раніше нараховані проценти та неустойка не є кредитом.

За таких обставин суд приходить до висновку, що нарахування процентів на неустойку та несплачені проценти суперечить, як правовій природі процентів так і вимогам ч.2 ст. 550 та ст. 1054, 1056, 1056-1 ЦК України.

В той же час починаючи з 01.04.2014 і до 30.09.2018 Банк нараховував ОСОБА_1 проценти не тільки на суму кредиту, а й на неустойку та раніше нараховані проценти, в результаті чого визначені таким чином «проценти» становлять 108290,98 гривень, що більш ніж у 39 разів перевищує суму кредиту.

Згідно наданого позивачем розрахунку за період з 22.02.2014 по 30.09.2018 сума процентів нарахованих на фактично використані кошти кредитного ліміту складає 10768,84 грн. із розрахунку: 182 днів х 2718,05 грн. х 60,0 % річних/365 днів) + 182 днів х 2718,05 грн. х 76,8 % річних/365 днів) + 1279 днів х 2718,05 грн. х 93,2 % річних/365 днів), де 60,0 %, 76,8 % , 93,2 % подвійні проценти передбачені умовами договору і вказана сума підлягає стягненню із ОСОБА_1 на користь Банку.

В той же час «проценти» в сумі 97522,14 грн. нараховані на раніше нараховані проценти та неустойку, за своєю природою є неустойкою (ст. 549 ЦК).

З огляду на порядок розрахунку такої заборгованості, нараховану позивачем суму «процентів на прострочене кредитне зобов'язання» в розмірі 97522,14 гривень суд розцінює як неустойку - пеню.

Щодо одночасного стягнення пені та штрафів за порушення виконання умов договору суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання.

Судом встановлено, що позивачем АТ «А-Банк» застосовано до відповідача два види відповідальності за порушення зобов'язань, - пеня у розмірі 102122,14 грн. (4600 грн. + 97522,14 грн.) та штраф 500 гривень (фіксована частина) та 5280,45 гривень (процентна складова).

За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

п.п. 1.1.5.21, 1.1.5.25 Умов та Правил надання банківських послуг передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань по даному договору, внаслідок чого нарахування пені відбувається за кожний день прострочення.

У той самий час, згідно з п.п. 1.1.5.20, 2.1.1.12.7.4, 2.1.1.12.8.1 Умов та правил надання банківських послуг - передбачена сплата штрафів як виду цивільно-правової відповідальності за невиконання або неналежне виконання грошових зобов'язань по кредитному договору, процентів за користування кредитом, комісії за обслуговування.

Отже у розглядуваній справі штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення, - порушення строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

Зазначена Правова позиція викладена у Постановах Верховного Суду України від 21.10.2015 (справа №6-2003цс15) та від 11.10.2017 (справа №347/1910/15-ц).

За таких обставин суд не вбачає правових підстав для задоволення вимог Банку в частині одночасного стягнення з відповідача штрафу та пені, і вважає за необхідне стягнути з відповідача тільки пеню.

Визначаючи розмір пені, яка підлягає стягненню із відповідача на користь Банку, суд виходить з наступного.

Банком за період 01.05.2014 по 30.09.2018 пред'явлено до стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за пенею на загальну суму 102122,14 грн. Розмір нарахованої Банком пені (102122,14 грн.) значно перевищує розмір заборгованості за кредитом (2718,05 гривень) та процентами (10768,84 гривень).

Конституційний Суд України у своєму Рішенні №7-рп/2013 від 11.07.2013 , констатував, що вимога про нарахування та сплату неустойки за договором споживчого кредиту, яка є явно завищеною, не відповідає передбаченим у пункті 6 статті 3, частині третій статті 509 та частинах першій, другій статті 627 Цивільного кодексу засадам справедливості, добросовісності, розумності як складовим елементам загального конституційного принципу верховенства права.

Наявність у кредитора можливості стягувати із споживача надмірні грошові суми як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне грошове зобов'язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для споживача та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором.

Частиною 3 статті 551 ЦК України передбачено, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Істотними обставинами в розумінні ч.3 ст. 551 ЦК можна вважати, зокрема, ступінь виконання зобов'язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов'язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу (наприклад відсутність негативних наслідків для позивача через прострочення виконання зобов'язання (п.27 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин»).

Відповідно до Правової позиції висловленої Верховним Судом України в Постанові від 3 вересня 2014 по справі №6-100цс14, - суд має право самостійно зменшити розмір неустойки. При цьому частина третя ст. 551 ЦК, з урахуванням положень ст. 3 ЦК щодо загальних засад цивільного законодавства та п. 4-5 ч. 5 ст. 12 ЦПК щодо обов'язку суду сприяти сторонам у реалізації їхніх прав, дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що її розмір значно перевищує розмір збитків.

Суд вважає, що стягнення пені у розмірі заявленому позивачем, не буде відповідати передбаченим ч. 3 ст. 509 ЦК України таким засадам зобов'язання, як розумність та справедливість.

З урахування споживчого характеру кредиту отриманого ОСОБА_1 розміру заборгованості за кредитом та процентам, та розміру збитків завданих Банку суд зменшує розмір неустойки (пені) з 102122,14 грн. до 15000 гривень.

За таких обставин, оцінивши докази надані позивачем, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити частково та стягнути із ОСОБА_1 на користь Банку заборгованість по кредитному договору від 27.01.2014, що виникла станом на 30.09.2018 в сумі 28486,89 гривень, з яких заборгованість за кредитом 2718,05 гривень, заборгованість за процентами 10768,84 гривень та пеня 15000 гривень.

Щодо розподілу судових витрат, -

Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивачем при зверненні до суду був сплачений судовий збір в розмірі 1828,34 грн., який підлягає відшкодуванню за рахунок відповідача в розмірі 1740,58 грн. (пропорційно розміру задоволених позовних вимог - 95,2 %). При цьому сума зменшеної судом пені не впливає на зменшення розміру судового збору.

На підставі ст. 551, 1048-1050, 1054-1055 ЦК України, керуючись ст. 3, 12, 13, 81, 89, 141, 263-266, 273, 280-284 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1, АДРЕСА_1) на користь Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» (ідентифікаційний код 14360080, м. Дніпро, вул. Батумська, 11) заборгованість по кредитному договору від 27.01.2014, що виникла станом на 30.09.2018 у сумі 28486 (двадцять вісім тисяч чотириста вісімдесят шість) гривень 89 копійок, судовий збір у сумі 1740 (одна тисяча сімсот сорок) гривень 58 копійок, а всього 30227 (тридцять тисяч двісті двадцять сім) гривень 47 копійок.

В іншій частині у задоволенні позовних вимог відмовити.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом тридцяти днів з дня його проголошення, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строк на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Черкаської області через Придніпровський районний суд м. Черкас. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: В. В. Шипович