КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2019 року м. Київ

Справа 755/984/19

Апеляційне провадження № 22-ц/824/8951/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Желепи О.В.,

суддів Кулікової С.В., Лапчевської О.Ф.,

секретар судового засідання Миронюк І.В.

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 19 квітня 2019 року (ухвалене в складі судді Галагана В.І. повний текст судового рішення складено 19 квітня 2019 року )

в справі за позовом ОСОБА_2 до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у м.Києві, Державного підприємства «Сетам», третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним результатів електронних торгів,-

встановив:

У січні 2019 році ОСОБА_2 , звернулась до суду з позовом до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві (далі - Дніпровський РВ ДВС м. Києва), Державного підприємства «Сетам» (далі - ДП «Сетам»), просила суд визнати недійсними результати електронних торгів, оформлені протоколом електронних торгів № 375382 від 12.12.2018 року, з реалізації Садового будинку (з господарськими будівлями і спорудами) загальною площею 71,80 кв.м. із земельною ділянкою, площею 0,0589 га, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , належних на праві власності ОСОБА_2

Позивач мотивує свої вимоги тим, що на підставі виконавчого листа № 755/7694/15 Дніпровського районного суду м. Києва 06.04.2018 року Дніпровським РВ ДВС м. Києва було відкрито виконавче провадження № 56132600 про стягнення з ОСОБА_2 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» заборгованості на суму 2 758 324,76 грн. 12.12.2018 року відбулися електронні торги з реалізації арештованого майна позивача ОСОБА_2 , а саме Садового будинку (з господарськими будівлями і спорудами) загальною площею 71,80 кв.м. із земельною ділянкою, площею 0,0589 га, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , переможцем яких став ОСОБА_3 . Позивач не отримувала від державного виконавця жодних процесуальних документів вчасно. 22.10.2018 року позивачем було отримано від Дніпровського РВ ДВС м. Києва висновок вартості вищезазначеного нерухомого майна, належного позивачу, складений ТОВ «Приватна експертна служба», відповідно до якого ринкова вартість нерухомого майна становить 594 770,00 грн. без урахування податку на додану вартість. Разом з тим, позивач вважає, що ринкова вартість предмета оцінки є свідомо заниженою, оскільки згідно висновку про незалежну оцінку ринкової вартості оцінюваного майна, складеного ПП «СВ Девелопмент» на замовлення позивача, ринкова вартість об`єкта оцінки станом на 31.10.2018 року становить 1 182 991,00 грн. Враховуючи, що будинок був проданий за заниженою вартістю просила суд визнати недійсними електронні торги з реалізації майна.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 19 квітня 2019 року у задоволенні позову ОСОБА_2 до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у м.Києві, Державного підприємства «Сетам», третя особа: ОСОБА_3 про визнання недійсним результатів електронних торгів відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням суду, 13 травня 2019 року позивач через свого представника подала апеляційну скаргу, в якій просила рішення скасувати та прийняти постанову про задоволення позовних вимог: визнати недійсними результати електронних торгів оформлені протоколом електронних торгів №375382 від 12.12.2018 з реалізації садового будинку (з господарськими будівлями і спорудами) загальною площею 71,80 кв.м. із земельною ділянкою, площею 0,0589 га, які знаходяться за адресою - АДРЕСА_1 , належний на праві власності ОСОБА_2 .

Апеляційну скаргу обґрунтовувала тим, що відповідно до Висновку про оцінку майна, здійсненого TOB "Приватна експертна служба" на замовлення Дніпровського районного відділу ДВС ГТУЮ у місті Києві, вартість майна є свідомо заниженою.

Вказує, що суд першої інстанції не в повному обсязі дослідив обставини справи, а саме те, що позивач не погоджуючись з оціночним висновком TOB "Приватна експертна служба", звернулась до ПП «СВ Девелопмент» з метою визнання ринкової вартості та аналізу належної оцінки майна. Згідно висновку ПП «СВ Девелопмент» вартість майна станом на 31.10.2018 становить 1 182 991, 00 грн., що у два рази більше ніж зазначено в оспорюваному висновку.

Зазначає, що огляду суб`єктом оціночної діяльності об`єкту не відбулось, що є порушенням п. 51 національного стандарту № 1 « Загальні засади оцінки майна і майнових прав», не відбулось ознайомлення з об`єктом, що передує підготовці та проведенню належної оцінки, а майно позивачки було передано на електронні торги на підставі оспорюваного звіту про оцінку майна, без огляду предмету оцінки, та при тому, що виконавець знав , що подано позов про оскарження результатів оцінки та визнання звіту недійсним. Своїми діями державний виконавець знехтував та позбавив боржника права на оскарження звіту про оцінку майна.

Крім того скарга містить доводи про те, що суд безпідставно розглянув справу в порядку письмового провадження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 травня 2019 року відкрито апеляційне провадження (а.с. 189-190)

07 червня 2019 року, подано ДП «СЕТАМ» відзив на апеляційну скаргу в якому зазначено, що з доводами апеляційної скарги не погоджуються, так як вони є необґрунтованими та безпідставними. Просили суд відмовити у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , а рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 19 квітня 2019 року залишити без змін.

27 червня 2019 року на апеляційну скаргу ОСОБА_3 подано відзив, в якому він просить суд залишити оскаржуване рішення без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення. Зазначає, що доводи позивача про порушення передачі майна на реалізацію є безпідставними, оскільки майно передано на реалізацію ДП «СЕТАМ» відповідно до ст. 56 ЗУ «Про виконавче провадження»; оцінку майна проведено суб`єктом оціночної діяльності, результати оцінки направлялись сторонам виконавчого провадження, після чого позивач звернувся до суду з позовом про визнання недійсною та скасування експертної оцінки майна. Проте судом вимоги боржника задоволені не були і на даний час відсутнє рішення суду, яким би визнано незаконною оцінку майна, що передано на реалізацію.

В судовому засіданні представник позивача просив апеляційну скаргу задовольнити з викладених в ній підстав.

Іншіучасники справи в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Суд апеляційної інстанції визнав за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи, які не з`явились в судове засідання, оскільки їх неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи та суду були подані відзиви на апеляційну скаргу (ч. 2 ст. 372 ЦПК України).

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав .

Відповідно до частини першої статті 62 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах.

Згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 01 квітня 2014 року № 332-р «Про проведення експерименту із запровадження реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» наказом Міністерства юстиції України від 16 квітня 2014 року № 656/5 було затверджено Тимчасовий порядок, відповідно до якого ДП «Інформаційний центр» Мін`юсту України є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених Тимчасовим порядком.

Згідно із частиною сьомою пункту 1 Тимчасового порядку електронні торги - це прилюдні торги, що здійснюються в електронній формі в Системі.

Згідно з частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства.

За положеннями чинного законодавства, реалізація майна на аукціоні полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення аукціону. Складання за результатами їх проведення Акту про проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, а відтак є правочином.

Ураховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами першою-третьою та частинами п`ятою, шостою статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 ЦК України).

Відмовляючи у задоволені позовних вимог, суд вважав встановлені такі обставини.

На підставі заяви представника стягувача 06 квітня 2018 року постановою державного виконавця Дніпровського РВ ДВС м. Києва відкрито виконавче провадження ВП № 56132600 з примусового виконання виконавчого листа № 755/7694/15, виданого Дніпровським районним судом м. Києва від 20.12.2017 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» заборгованості в розмірі 2 758 324,76 грн., а також накладено арешт на все майно, належне боржнику. (а.с. 12, 104, 105, 106, 107-108, 110-111)

За даними Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 06.04.2018 року ОСОБА_2 на праві власності належить садовий будинок (з господарськими будівлями і спорудами) загальною площею 71,80 кв.м. із земельною ділянкою, площею 0,0589 га, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с. 113-114)

28.09.2018 року державним виконавцем Дніпровського РВ ДВС м. Києва прийнято постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, згідно якої описано та накладено арешт на садовий будинок (з господарськими будівлями і спорудами) загальною площею 71,80 кв.м. із земельною ділянкою, площею 0,0589 га, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с. 125-127)

28.09.2018 року державним виконавцем Дніпровського РВ ДВС м. Києва прийнято постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «Приватна експертна служба» в особі директора Кирилюка П . В. для участі у виконавчому провадженні з примусового виконання виконавчого листа № 755/7694/15, виданого Дніпровським районним судом м. Києва 20.12.2017 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» заборгованості в розмірі 2 758 324,76 грн. (ас. 129-130)

Згідно Звіту про оцінку вартості, складеного оцінювачем ТОВ «Приватна експертна служба» від 10.10.2018 року, копію якого 18.10.2018 року було направлено на адресу ОСОБА_2 , вартість об`єкта оцінки - садового будинку (з господарськими будівлями і спорудами) загальною площею 71,80 кв.м. із земельною ділянкою, площею 0,0589 га, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , на дату оцінки, без врахування ПДВ становить 594 770,00 грн. (а.с. 131-132, 133, 134)

За даними Звіту про оцінку майна, складеного ПП «СВ Девелопмент» за заявою ОСОБА_2 від 31.10.2018 року, ринкова вартість об`єкта оцінки - садового будинку (з господарськими будівлями і спорудами) загальною площею 71,80 кв.м. із земельною ділянкою, площею 0,0589 га, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , становить 1 182 991,00 грн. (а.с. 10-11)

Судом також було встановлено, що позивач оскаржила висновок отриманий в ході виконання рішення в судовому порядку.

Проте, станом на дату ухвалення рішення районним судом вимоги позивача задоволені не були.

Для застосування наслідків недотримання вимогзакону, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Виходячи зі змісту частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами електронних торгів, то підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Тимчасовим порядком. (постанова Верховного Суду від 10 травня 2018 року у справі № 755/21826/15-ц)

Частиною третьою статті 62 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 57 цього Закону.

Згідно із частиною першою статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки нерухомого майна та майна, вартість якого перевищує сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. (ч. 5 статті 57 статті 58 Закону України «Про виконавче провадження»)

Враховуючи, те що позивач була повідомлена про результати оцінки майна , оскаржувала їх, проте вимоги останньої задоволені не були, суд першої інстанції встановив недоведеність позивачем наявності підстав для визнання електронних торгів недійсними.

Дослідивши наявні у справі письмові докази , колегія суддів дійшла висновку. що вищенаведені обставини справи, які суд вважав встановленими є доведеними висновки суду відповідають цим обставинам та вимогам Закону.

Доводи апеляційної скарги про те, що майно було реалізовано на торгах за заниженою вартістю колегія суддів не приймає з огляду на наступне.

Відповідно до позиції, викладеній Верховним Судом у постанові від 08 лютого 2018 року у справі № 761/8134/15-ц, у постанові від 10 травня 2018 року у справі № 755/21826/15-ц, зазначено наступне: порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення електронних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону),то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом.

Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Тому, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними, з такими висновками погоджується і Верховний Суд (24.10.2012 у справі №6-116цс12 та постановах Верховного Суду, зокрема, від 14.02.2018 у справі №490/5475/15)

Оскільки ні районному суду, ні до апеляційного суду не було надано позитивне рішення суду з приводу оскарження дій державного виконавця в тому числі і щодо проведеної оцінки майна, суд першої інстанції правомірно відмовив в задоволенні позову про визнання електронних торгів з продажу арештованого майна недійсними.

Доводи про те, що на час проведення електронних торгів позивач звернулась з позовом про визнання оцінки майна недійсною, колегія суддів не приймає, оскільки відповідно до ухвали Дніпровського районного суду від 12.11.2018 року вказана позовна заява була повернута позивачу. Ухвалою Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року вказана ухвала залишена без змін.

З огляду на те, що позивачем не було доведено порушення вимог Закону під час проведення електронних торгів, у суду відсутні правові підстави для визнання правочину з реалізації майна на електронних торгах недійсним.

Доводи скарги про те, що суд безпідставно розглянув справу в порядку письмового провадження, колегія суддів не приймає з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянуто будь-яку справу, віднесену до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно п.5 ч.4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного провадження не може бути розглянуто справу в якій ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; Станом на січень 2019 року вказана сума складає 960500 грн.

З огляду на те, що суд розглядав вимоги про визнання недійсними електронних торгів, на яких майно було відчужено за суму, меншу ніж 960 500 грн., тобто ціна позову менша ніж визначена законом, який забороняє розгляд в порядку спрощеного провадження, суд першої інстанції вимог закону не порушив.

Крім того, апеляційним судом розглянуто справу з викликом учасників в судове засідання, тобто надано позивачу повний доступ до суду, заслухано в судовому засіданні її представника. Проте апеляційному суду не було надано нових доказів на підтвердження того, що під час проведення електронних торгів було порушено вимоги закону, а тому колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та є дублюванням позиції позивача, викладеній в позові, якій судом першої інстанції надана належна правова оцінка.

За змістом ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, колегія суддів не вбачає підстав для його скасування.

Враховуючи, те що апеляційна скарга залишаються без задоволення, у суду апеляційної інстанції відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат судом першої інстанції. Судовий збір за подання апеляційної скарги слід покласти на особу, яка подала апеляційну скаргу. Іншими учасниками справи не заявлено до відшкодування судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у апеляційному суді.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 376, 381-384 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 19 квітня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 10 вересня 2019 року.

Головуючий Желепа О.В.

Судді Кулікова С.В.

Лапчевська О.Ф.