ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
____________________________________________________________________________________
УХВАЛА
15 березня 2019 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді: Ковалевської Л.М.,
за участі секретаря Омельчук С.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визначення права власності на спадкове майно, -
У провадженні Фастівського міськрайонного суду Київської області перебувала цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2, ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визначення права власності на спадкове майно.
Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 16 січня 2019 року позов задоволено частково. «Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/4 частку земельної ділянки (пай) розміром 2,822 га , кадастровий номер :01:05:33, яка знаходиться на території Бортниківської сільської ради Фастівського району Київської області, в порядку спадкування за законом. Визнати за ОСОБА_1 право власності на 46/96 частки квартири № 2 (два) в будинку № 76 (сімдесят шість) по вулиці Якубовського в місті Фастів Київської області, в порядку спадкування за законом». В решті позову відмовлено. Рішення сторонами не оскаржувалося та набрало законної сили 18.02.2019.

11 березня 2019 року до суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 про виправлення помилки (описки) в судовому рішенні. В якій вона просила суд виправити помилку, допущену в резолютивній частині рішення суду вказавши вірним наступне: визнати за ОСОБА_1 право власності на 46/96 частки квартири №1 (один) в будинку (сімдесят шість) по вул. Якубовського в місті Фастів Київської області, в порядку спадкування.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред'явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв'язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 16 січня 2019 року позов задоволено частково. «Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/4 частку земельної ділянки (пай) розміром 2,822 га, кадастровий номер :01:05:33, яка знаходиться на території Бортниківської сільської ради Фастівського району Київської області, в порядку спадкування за законом. Визнати за ОСОБА_1 право власності на 46/96 частки квартири №2 (два) в будинку № 76 (сімдесят шість) по вулиці Якубовського в місті Фастів Київської області, в порядку спадкування за законом».

Разом з тим, як вбачається із описової, мотивувальної та резолютивної частини рішення суду від 16.01.2019 мова йде про квартиру № 2 (два) в будинку № 76 (сімдесят шість) по вулиці Якубовського в місті Фастів Київської області, що відповідає змісту позовних вимог, а також, наданих сторонами доказам, а саме: Свідоцтво про право власності на житло, видане Фастівським бюро технічної інвентаризації 7 грудня 1998 року, на квартиру АДРЕСА_1, яка належить на праві спільної сумісної власності: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 (а.с.14).

Судом вбачається, що заявником поданій заяві про виправлення описки в рішенні суду, фактично порушується питання про внесення змін до резолютивної частини ухваленого судового рішення.

Отже, зміни, які просить внести заявник до рішення суду від 16 січня 2019 року не є описками чи арифметичними помилками у розумінні ст. 269 ЦПК України, відтак, суд приходить до висновку про необґрунтованість заяви та відмову в її задоволенні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 269 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

ОСОБА_8 Анатоліївни про виправлення описки у рішенні суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визначення права власності на спадкове майно - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня його проголошення, до Київського апеляційного суду через Фастівський міськрайонний суд Київської області.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л.М.Ковалевська