Справа № 562/3715/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" вересня 2019 р.

Здолбунівський районний суд Рівненської області

у складі: головуючого судді Кушніра О.Г.,

секретар судового засідання Парфенюк Т.А.,

учасники справи: позивач ОСОБА_1 ,

представник позивача-адвокат Жилінська Т.П.,

відповідач ОСОБА_2 ,

представника відповідача-адвокат Барилюк А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Здолбунів Рівненської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, -

в с т а н о в и в:

У поданій до суду заяві позивач ОСОБА_1 просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь матеріальну шкоду в розмірі 34757,80 грн., завданої їй неправомірними діями внаслідок затоплення квартири.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач покликається на те, що вона є власником квартири по АДРЕСА_1 . 07 листопада 2015 року сусіди з квартири АДРЕСА_2 через несправності зливного бачка, витоки води по різьбових з`єднаннях водопроводів та роботу пральної машини, від якої гофрований шланг від`єднався від каналізаційного трубопроводу, затопили її квартиру (стелю в коридорі, прихожій та кладовці). 07 вересня 2016 року відбулося повторне залиття її квартири сусідами з тієї ж квартири, які користуються пошкодженою системою водопостачання та водовідведення і не реагують на попередження сантехнічної служби водоканалу. Для здійснення ремонту пошкоджень, викликаних залиттям квартири, нею були придбані будівельні матеріали на загальну суму 6745,90 грн., а також 12 вересня 2016 року із спеціалістом укладено відповідний договір на проведення таких робіт, витрати на які склали 28011,90 грн. Тому загальний розмір завданої їй шкоди становить 34757,80 грн., які відповідачем у добровільному порядку не відшкодовані.

У відзиві на позов відповідач вказує на безпідставність вимог, мотивуючи тим, що належною йому на праві власності квартирою у період затоплення він не користувався, оскільки був укладений договір найму квартири між ним та ОСОБА_3 , з вини якої і сталося затоплення. Разом з тим, за домовленістю з позивачем у вересні 2016 року він купив та передав ОСОБА_1 будівельні матеріали на суму 2756,50 грн. для проведення ремонту пошкоджених частин квартири, який мав виконати запрошений ним спеціаліст та від якого остання відмовилась. Зі складеним кошторисом виконаних робіт на суму 28011,90 грн. він не згідний, оскільки за цим кошторисом позивачем фактично проведений капітальний ремонт усієї квартири, а не відновлювальні роботи.

Ухвалою Здолбунівського районного суду Рівненської області від 21 травня 2018 року за клопотанням відповідача до участі у справі залучено Рачкелюк ОСОБА_4 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.

Ухвалою Здолбунівського районного суду Рівненської області від 04 вересня 2018 року за клопотанням позивача до участі у справі ОСОБА_3 залучено в якості співвідповідача.

Заявою від 29 листопада 2018 року позивач уточнив свої позовні вимоги, відповідно до яких просила стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 солідарно на її користь матеріальну шкоду в розмірі 34757,80 грн., завданої їй неправомірними діями внаслідок затоплення квартири.

25 лютого 2019 року провадження у справі зупинено у зв`язку зі смертю 26 жовтня 2018 року ОСОБА_3 до залучення у справі її правонаступників

Ухвалою Здолбунівського районного суду Рівненської області від 12 вересня 2019 року провадження у справі в частині позовних вимог до відповідача ОСОБА_3 закрито.

У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали повністю.

Відповідач та її представник просять у задоволені позову відмовити з наведених у відзиві мотивів.

З`ясувавши обставини та вивчивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до частин 1, 2 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно з положеннями ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

З роз`яснень, які містяться у постанові Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», вбачається, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до норм Цивільного кодексу України шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Установлено, що позивач ОСОБА_1 є власником нежилого приміщення та приміщення цокольного поверху №126 та АДРЕСА_3 127 АДРЕСА_4 загальною площею 95,5 кв.м. (27/100 частки), що підтверджується договором купівлі-продажу від 13 жовтня 2005 року, зареєстрованому в електронному Реєстрі прав власності на нерухоме майно 19 жовтня 2005 року, та технічним паспортом.

07 листопада 2015 року належні позивачу приміщення було залито водою.

Відповідно до пункту 2.3.6 «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт. Типова форма цього акту міститься у додатку № 4 до Правил.

В акті, зокрема, повинно бути відображено дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності: прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися із зазначенням причин.

Відповідно до складеного 07 листопада 2015 року Акту комісією в складі головного інженера КП «Міське будинкоуправління» ОСОБА_5 , майстра технічної дільниці ОСОБА_6 , майстра дільниці ОСОБА_7 , слюсаря-сантехніка ОСОБА_8 у присутності ОСОБА_1 та ОСОБА_3 . причиною залиття стелі в коридорі, прихожій та кладовці в кв. АДРЕСА_5 а позивача є несправність зливного бачка, витоки води по різьбових з`єднаннях водопроводів, а також під час роботи пральної машини гофрований шланг від`єднався від каналізаційного трубопровода, що спричинило великі витоки води.

За висновками комісії аварійна ситуація створена квартиронаймачем АДРЕСА_6 ОСОБА_3 (власник квартири ОСОБА_2 ).

Водночас, обсяги необхідного ремонту приміщень ОСОБА_1 в акті не зазначено, розмір завданої їй шкодивнаслідок затоплення, що відбулося 07 листопада 2015 року, не визначено.

Також зі складеного 05 липня 2017 року акту комісією в складі майстра КП «Міське будинкоуправління» ОСОБА_6 та слюсаря-сантехніка ОСОБА_9 вбачається, що 07 вересня 2016 року було підтоплення квартири АДРЕСА_5 , яке відбулося з квартири АДРЕСА_2 (власник ОСОБА_2 ), в результаті чого пошкоджено меблі, стіни у тамбурі, кладовці, коридорі, що трапилось внаслідок користування пошкодженою системою водопостачання та водовідведення, а на неодноразові звернення сантехнічної служби водоканалу жителі не реагували.

Разом з тим, складений через 10 місяців після події без присутності потерпілої та винної особи акт від 05 липня 2017 року не відповідає вимогам Типової форми акту, що міститься у додатку до «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», оскільки, зокрема, не містить конкретного визначення характеру залиття та його причини; не визначено обсягів необхідного ремонту, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість, а також висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття, складений акт не затверджений керівником.

Обставини неодноразових звернень сантехнічної служби водоканалу до власника чи наймача квартири АДРЕСА_6 з вимогами усунути пошкоджену систему водопостачання та водовідведення позивач належними доказами не довів.

А відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З укладеного між ОСОБА_10 та ОСОБА_1 договору ремонту квартири після затоплення від 12 вересня 2016 року вбачається, що сторони домовилися про такий обсяг робіт, а саме: демонтаж штукатурки в коридорі, тамбурі, кладовці, прихожій, демонтаж гіпсокартону потолочних конструкцій, демонтаж стіни у прихожій, монтаж гіпсокартону стіни в прихожій і всіх потолків, шпаклювання, фарбування та лакування всієї площі, реставрація трьох дверей, сушка стін у квартирі.

Вартість робіт за вказаним договором становить 25790 грн., які ОСОБА_10 отримав 09 вересня 2016 року в сумі 10000 грн. та 18 липня 2017 року в сумі 15790 грн., хоча за складеним ним договором всього виконано робіт на суму 28011,90 грн.

А з долучених позивачем товарних чеків на придбання будівельних матеріалів на загальну суму 3757грн. вбачається, що ремонтні роботи в її приміщенні продовжувалися і у вересні 2017 року, хоча відповідачем у вересні 2016 року надавалася їй у добровільному порядку допомога з придбання будівельних матеріалів на загальну суму 2756,50 грн. для проведення внаслідок залиття водою ремонту, який мав виконати запрошений ним та допитаний у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_11 , від послуг якого позивач відмовилася.

Згідно укладеного 09 квітня 2015 року між ОСОБА_2 (наймодавець) та ОСОБА_3 (наймач) договору найму житлового приміщення, наймодавець передав, а наймач прийняла у тимчасове користування двокімнатну квартиру АДРЕСА_6 в житловому стані, з електро та сантехнічними, газовими комунікаціями, які знаходяться в робочому стані, про що між сторонами складений окремий акт прийому-передачі найму житлового приміщення.

За умовами договору наймач зобов`язувалася утримувати житлове приміщення чистоті та справності, повідомляти та усувати будь-які несправності та наслідки аварій за погодженням з наймодавцем.

У випадках, не передбачених цим договором, сторони керуються чинним законодавством України (п.10.2 договору найму житлового приміщення).

А відповідно до ч.1 ст.780 ЦК України шкода, завдана третім особам у зв`язку з користуванням річчю, переданою в найм, відшкодовується наймачем на загальних підставах.

Викладені в актах комісій обставини подій про залиття приміщень позивача водою квартиронаймачем ОСОБА_3 , яка згідно актового запису про смерть №58 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , підтверджуються показаннями допитаних у судовому засіданні свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

Згідно з частинами 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми відповідно до ч.1 ст.80 ЦПК України є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Аналізуючи зазначені норми матеріального та процесуального права, оцінюючи належність, допустимість, достовірність наявних у справі доказів кожний окремо й у їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що позивачем належним чином не доведено факту спричинення шкоди протиправними діями відповідача ОСОБА_2 , як заподіювачем шкоди, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.258-273, 351 355 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволені позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкодивідмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до Рівненського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанціїпротягом 30 /тридцяти/ днів з дня його проголошення. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності новою редакцією ЦПК України (п.15.5 «Перехідних положень»).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Текст повного рішення виготовлено 19 вересня 2019 року.

Суддя: