Провадження № 2/521/4359/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 вересня 2019 року

Суддя Малиновського районного суду м.Одеси, Мурзенко М.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ» (01042, м. Київ, вул. Іоанна Павла ІІ, 4/6, корп. В, поверх 4, кв. 402), державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» - Мельник Тетяни Іванівни ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), за участю третьої особи, що не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору Товариства з обмеженою відповідальністю «Сол-Проперті» (03113, м. Київ, пров. Артилерійський, 5-В) про визнання протиправним та скасування рішення, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності на майно,

В С Т А Н О В И В:

Представник ОСОБА_1 ОСОБА_3 звернувся до суду з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ», державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» - Мельник Тетяни Іванівни, ОСОБА_2 , за участю третьої особи, що не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору Товариства з обмеженою відповідальністю «Сол-Проперті» про визнання протиправним та скасування рішення, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності на майно. Разом з цим в позовній заяві міститься клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на те, що позивачем сплачено судовий збір за три вимоги немайнового характеру у розмірі 2705,20 грн., та не має можливості сплатити судовий збір за подання позовної заяви в частині майнових вимог, у зв`язку із скрутним матеріальним становищем.

Суд, розглянувши клопотання позивача про відстрочення слати судового збору слід відмовити з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Виходячи зі змісту ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік, позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа ,яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Проте, вказаною нормою Закону передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, а відповідна заява сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до суду, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами. Позивач, який заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Пунктом 27 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 10.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що відповідно до статті 8 Закону №3674-VІ єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

При цьому, суд звертає увагу позивача, що статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням скаржника, та відсутність у нього коштів для сплати судового збору не можуть вважатися безумовною підставою для звільнення від такої сплати або її відстрочення.

Враховуючи даний принцип, а також положення статті 5 Закону України «Про судовий збір», суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні звільнення від сплати судового збору чи відстрочення такої сплати.

При цьому, дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що позивачем будь-яких документів на підтвердження майнового стану до заяви не додано.

Згідно зі п. 3 Постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно, то наслідки залишення позовної заяви без руху застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Враховуючи викладене вказана позовна заява без дотримання вимог ст.ст.185 ЦПК України, зокрема: до позовної заяви не доданий документ про сплату судового збору за подання до суду позовної заяви про визнання протиправним та скасування рішення, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності на майно, що справляється за ставкою: за вимогу майнового характеру, яка подана фізичною особою 1 % від ціни позову, але не менше 768,40 грн. і не більше 9605,00 грн., та за вимогу немайнового характеру, яка подана фізичною особою 04 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 768,40 грн. Також, відповідно до абз. 2 ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Тому, в даному випадку судовий збір за подачу позовної заяви становить 5305 грн. 20 коп. (768,40 х 3) (вимоги немайнового характеру) + 3000,00 (вимога майнового характеру).

Позивачем сплачено при поданні позовної заяви судовий збір в сумі 2705 грн. 20 коп. відповідно, сума судового збору, що підлягає доплаті, складає 2600 грн. 00 коп. (5305,20- 2705,20).

Позивачу необхідно надати докази доплати судового збору в зазначеній сумі: 2600 грн. 00 коп.

Відповідно до ч. ч. 1-2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не має перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В зв`язку з невідповідністю позову вимогам ст. 175 ЦПК України, за правилами ч. ч. 1-2 ст.185 ЦПК України даний позов слід залишити без руху з наданням позивачу строку для приведення позову у відповідність з зазначеними вимогами законодавства.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суд

В С Т А Н О В И В:

У задоволені клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ», державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» - Мельник Тетяни Іванівни, ОСОБА_2 , за участю третьої особи, що не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору Товариства з обмеженою відповідальністю «Сол-Проперті» про визнання протиправним та скасування рішення, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності на майно залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачам, що у разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.В.Мурзенко