ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 537/121/15-ц Номер провадження 22-ц/814/910/19Головуючий у 1-й інстанції Хіневич В.І. Доповідач ап. інст. Триголов В. М.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2019 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючого: Триголова В.М.

суддів: Дорош А.І., Лобова О.А.,

при секретарі: Ачкасовій О.Н.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - адвоката Ульянової Юлії Анатоліївни

на ухвалу Крюківського районного суду м.Кременчука Полтавської області від 16 січня 2019 року

за заявою ОСОБА_2 про забезпечення позову

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про відшкодування збитків,-

В С Т А Н О В И Л А :

У січні 2015 року ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_5 про відшкодування збитків на суму 339 510 грн. Правонаступником відповідача ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року, є ОСОБА_4.

У січні 2019 року ОСОБА_2 також звернулася в суд із заявою про забезпечення позову, у якій просила накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1.

Заява про забезпечення позову обгрунтована тим, що предметом позову є відшкодування збитків у розмірі 339510 грн. (вартість частки у спільному майні подружжя ОСОБА_2 та померлого ОСОБА_5 та збитки, що завдані тривалим невиконанням укладеної мирової угоди з ОСОБА_5.). Постановою Полтавського апеляційного суду від 03.12.2018 року розірвано мирову угоду. Вказаним судовим рішенням встановлено, що факт невиконання ОСОБА_5 умов мирової угоди у частині сплати коштів ОСОБА_2 є доведеним. На даний час квартира АДРЕСА_1, яка набута нею з колишнім чоловіком ОСОБА_5 перебуває в складі спадщини, яка відкрита після його смерті. Таким чином, відшкодувати збитки, які заявлені в її позовній заяві можливо тільки за рахунок спадкового майна. В зв'язку з цим, на даний час є висока ймовірність того, що спадкоємець - ОСОБА_4 зможе розпоряджатися майном на власний розсуд, в тому числі, й продати іншим особам. Вважає, що такий спосіб забезпечення позову, як накладення арешту на квартиру є єдиним способом захистити її права та отримати відшкодування вартості її частки у спільному майні подружжя, є співмірним із заявленими вимогами і в той же час не призведе до будь-яких істотних порушень прав відповідача.

Ухвалою Крюківського районного суду м.Кременчука Полтавської області від 16 січня 2019 року у задоволенні заяви ОСОБА_2 - відмовлено.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 - адвокат Ульянової Ю.А., не погодившись з ухвалою суду, просить її скасувати та постановити нову, якою задовольнити заяву про забезпечення позову у повному обсязі. Вважає ухвалу незаконною, такою, що постановлена судом з порушенням норм процесуального права.

У скарзі посилається на те, що у даній справі ОСОБА_2 заявлена вимога про відшкодування збитків за мировою угодою, а тому висновок суду про те, що фактично відсутній спір щодо відшкодування збитків є помилковим, обов'язок по сплаті коштів на даний час покладений на сина ОСОБА_5 - спадкоємця ОСОБА_4, до якого перейшли обов'язки його батька. Отримання свідоцтва про право на спадщину, до складу якої входить спірна квартира, незгода з необхідністю повертати гроші за борги батька, на даний час свідчать про існування високої ймовірності того, що навіть за умови позитивного вирішення цієї справи, позивач не зможе виконати судове рішення і отримати кошти.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, приходить до висновку, що скарга підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, у провадженні Крюківського районного суду м.Кременчука Полтавської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про відшкодування збитків. У позовній заяві ОСОБА_2 просила стягнути на її користь 339 510 грн. на відшкодування збитків, завданих невиконанням мирової угоди, укладеної з ОСОБА_5, спадкоємцем якого являється ОСОБА_4

У заяві про забезпечення позову позивач просила накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2, яка перебуває в складі спадщини після смерті ОСОБА_5, вважає, що відшкодувати збитки, які заявлені в її позовній заяві можливо тільки за рахунок спадкового майна. В зв'язку з цим, на даний час є висока ймовірність того, що спадкоємець - ОСОБА_4 зможе розпоряджатися майном на власний розсуд, в тому числі, й продати іншим особам.

Як передбачено ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити, передбачених ст. 150 цього Кодексу, заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

Відповідно до ч.3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Статтями 48, 50 Закону України «Про виконавче провадження» визначена черговість звернення стягнення на майно боржника. Так, стягнення звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах. Звернення стягнення на об'єкти нерухомого майна здійснюється у разі відсутності в боржника достатніх коштів чи рухомого майна.

У пункті 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» Верховний Суд дав роз'яснення, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Проаналізувавши надані суду апеляційної інстанції докази, колегія суддів приходить до висновку, що на даний час відсутні данні, які б вказували на існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду, відсутні відомості про набуття ОСОБА_4 права на спадкове майно після смерті ОСОБА_5, або наміри відчужувати наявне нерухоме майно на користь інших осіб, окрім того, заявницею не було надано відомостей про вартість квартири АДРЕСА_3 (висновку експерта, заключення іншого спеціаліста), що позбавляє суд можливості встановити співмірність забезпечення позову заявленим позовним вимогам.

Окремо слід зазначити, що під час виконання судового рішення не допускається порушення порядку черговості звернення стягнення на майно боржника, зокрема, щодо можливості звернення стягнення на нерухоме майно лише у випадку відсутності у боржника іншого майна у вигляді грошових коштів, доходів, рухомого майна.

А тому суд першої інстанції, враховуючи відсутність доказів того, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити виконання судового рішення, прийшов до вірного висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_2

За вказаних обставин, колегія судів приходить до переконання, що ухвала суду постановлена з дотриманням вимог закону, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстави для скасування чи зміни ухвали суду першої інстанції відсутні.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382, 383 ЦПК України, колегія суддів,- П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - адвоката Ульянової Юлії Анатоліївни- залишити без задоволення.

Ухвалу Крюківського районного суду м.Кременчука Полтавської області від 16 січня 2019 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий: В.М. Триголов

Судді: О.А. Лобов

А.І. Дорош