Справа № 487/1571/19
Провадження № 2/487/1280/19
13.08.2019 року Заводський районний суд м. Миколаєва в складі: головуючого судді Кузьменка В.В.,
за участю секретаря судового засідання Рафальської Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Миколаєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом,
27.02.2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до Миколаївської міської ради, в якій просила визнати за нею право власності на будинок АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На обґрунтування позовних вимог зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її бабуся по батьковій лінії ОСОБА_2 , якій за життя належав будинок АДРЕСА_1 . Батько позивачки, який був сином померлої ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . На підставі цих фактів вона є спадкоємицею майна бабусі за правом представлення.
Ухвалою суду від 04.03.2019 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з повідомленням учасників справи. Підготовче судове засідання призначено на 9 годину 11 квітня 2019 року.
11 квітня 2019 рок у підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 9 години 21 травня 2019 року для витребування Третьої миколаївської державної нотаріальної контори спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_2
12.07.2019 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.
У судове засідання 13 серпня 2019 року позивачка та її представник не з`явились, представник подав заяву про розгляд справи у його відсутності.
Представник Миколаївської міської ради у судові засідання також не з`являвся, своєї думки стосовно позову не висловив, відзиву на позов не подав.
За таких обставин, з урахуванням положень статті 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та ухвалити заочне рішення.
Згідно вимог статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи та встановивши фактичні обставини, суд дійшов наступного.
Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 ЦК України).
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).
Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ст. 1223 ЦК України).
У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ч. 1 ст. 1261 ЦК України).
Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1266 ЦК України).
Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Частиною 1 ст. 1269 ЦК України (у редакції закону, яка була чинною до внесення змін Законом № 2435-VI від 06 липня 2010 р.) передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Згідно внесених Законом № 2435-VI від 06 липня 2010 р. у редакцію цієї статті ЦК України змін передбачені аналогічні правила прийняття спадщини спадкоємцем, який не проживав постійно зі спадкодавцем, за умови звернення із заявою до нотаріуса.
Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 є донькою ОСОБА_3 , який був сином ОСОБА_4
Батько позивачки ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Миколаївського міського управління юстиції від 12.07.2017 року.
ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 виданого Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Миколаївського міського управління юстиції від 06.05.2008 року.
За життя ОСОБА_2 , на підставі свідоцтва про право власності, виданого виконкомом Заводської народної ради народних депутатів 16 жовтня 1993 року, на праві власності належав житловий будинок АДРЕСА_1 .
27 жовтня 2008 року, будучи неповнолітньою, ОСОБА_1 подала заяву про прийняття спадщини.
Листом державного нотаріуса Третьої миколаївської державної нотаріальної контори Фоменко С.П. ОСОБА_1 повідомлено про необхідність надання документів, необхідних для оформлення спадщини.
Постановою державного нотаріуса Третьої миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області Боровицької О.М. позивачці відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з ненаданням оригіналу правовстановлюючого документа на спадкове майно.
Для прийняття спадщини згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Як роз`яснено в п. 23 постанови Пленум Верховного Суду України у постанові від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування", свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Згідно ч.4 ст.1268 ЦК України, встановлено, що малолітня, неповнолітня особа вважається такою, що прийняла спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.
Тобто, згідно положень ч.4 ст.1268 ЦК України вбачається, що неповнолітня особа вважається такою, що прийняла спадщину незалежно від того чи подавала вона заяву про прийняття спадщини до нотаріуса чи ні, крім випадків коли ця особа заявила про відмову від спадщини у встановленому законом порядку (ст. 1273 ЦК України).
На підставі викладеного суд вважає, що ОСОБА_1 має право на спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 як онука, за правом представлення свого батька ОСОБА_3 , який мав би право спадкування майна померлої матері, якби був живим на час відкриття спадщини (ч.1 ст.1266 ЦК України)
На підставі статті 141 ЦПК України з Миколаївської міської ради на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню сплачений нею при подачі позову судовий збір у розмірі 768, 40 грн.
Враховуючи вище викладене та керуючись ст.ст.12, 13, 89, 141, 259, 263, 264, 265, 280-284 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом за правом представлення задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (РНОКПП НОМЕР_3 ), право власності на будинок АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя Заводського районного
суду м. Миколаєва: В.В. Кузьменко