КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа 358/274/18 Головуючий у І-й інстанції - Капшук Л.О.
У Х В А Л А

10 жовтня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Заришняк Г.М., перевіривши виконання вимог ст.ст. 352-357 ЦПК України в цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Миронівського районного суду Київської області від 26 квітня 2019 року в справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Миронівського районного суду Київської області від 26 квітня 2019 року позов АТ КБ «ПриватБанк» - задоволено частково .

Не погодившись з таким рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій ставив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, вказуючи, що оскаржуване рішення разом із позовною заявою він отримав лише 09 вересня 2019 року. Посилаючись при цьому на те, що вказані обставини зумовили причину пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, просив поновити такий строк.

Відповідно до частин 1,2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи слідує, що рішення суду було постановлено у відсутності учасників справи, зокрема й відповідача, копія рішення суду апелянтом була отримана 09 вересня 2019 року (а.с.96), апеляційна скарга подана 01 жовтня 2019 року.

З огляду на викладене, вважаю, що клопотання про поновлення строку підлягає задоволенню, оскільки строк на апеляційне оскарження рішення суду пропущено з поважної причини.

Також, в поданій апеляційній скарзі апелянт ставить питання про звільнення від сплати судового збору або зменшення судового збору, відстрочивши його сплату за подачу апеляційної скарги. При цьому він посилається на те, що сплата судового збору за подачу апеляційної скарги в сумі 2 643 грн. поставить його в тяжке матеріальне становище, оскільки така сума становить майже його місячний дохід. Крім того, із його заробітної плати здійснюються відрахування по стягненню аліментів на утримання неповнолітнього сина та на погашення заборгованості по аліментам, що підтверджується постановою старшого державного виконавця Миронівського РВДВС ГТУЮ Київської області про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника від 12 березня 2019 року.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши клопотання відповідача про звільнення від сплати судового збору, вважаю, що клопотання підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За правилами ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов - розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 23 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

В пункті 32 вказаної постанови також роз`яснено, що суд вправі застосувати щодо одного й того самого заявника і за однією й тією ж його заявою (скаргою) як відстрочення, так і розстрочення сплати судового збору, або зменшення розміру судового збору, або звільнення від його сплати. Зазначені дії можуть мати місце у різній послідовності або в сукупності.

Звертаючись з клопотанням про звільнення від сплати збору, відповідачем не надано доказів скрутного матеріального стану (довідки з місця роботи, тощо), в зв`язку з чим клопотання ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню. З урахуванням вимог ч. 1 ст.136 ЦПК України вважаю необхідним відстрочити відповідачу сплату судового збору в сумі 2 643 грн. за подання апеляційної скарги на рішення Миронівського районного суду Київської області від 26 квітня 2019 року до ухвалення судового рішення у справі.

За змістом та формою апеляційна скарга відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України.

Перешкод для відкриття апеляційного провадження не встановлено.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

З матеріалів справи вбачається, що ціна позову становить - 12 576 грн. 14 коп., тобто менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Керуючись ст.ст. 354-356, 359-361 ЦПК, суд, -

У х в а л и в :

Заяву задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Миронівського районного суду Київської області від 26 квітня 2019 року.

Заяву про звільнення від сплати судового збору - задовольнити частково.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору в сумі 2 643 грн. за подання апеляційної скарги на рішення Миронівського районного суду Київської області від 26 квітня 2019 року до ухвалення судового рішення у справі.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Миронівського районного суду Київської області від 26 квітня 2019 року.

В порядку виконання вимог ст.ст. 359-361 ЦПК України копію ухвали про відкриття апеляційного провадження з копією апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів надіслати учасникам справи для подання відзиву на апеляційну скаргу, встановивши строк в п`ять днів з дня отримання апеляційної скарги.

Суддя Заришняк Г.М.