14.02.2019 Суддя Глібко О. В..
Справа № 644/1125/19
Провадження № 2-з/644/4/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 лютого 2018 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Глібко О.В., при секретарі Шпиця Л.В., розглянувши заяву адвоката ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору купівлі продажу недійсним в частині покупця, визнання покупцем за договором купівлі-продажу.

14.02.2019 року адвокат позивачки ОСОБА_2 звернувся з заявою про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1, яка належить відповідачу ОСОБА_3

В обґрунтування заяви зазначив, що оскільки відповідач ухиляється від повернення грошових коштів та може в будь-який момент здійснити відчуження квартири на користь інших осіб, що може значно утруднити або взагалі зробити неможливим виконання рішення суду, необхідно накласти арешт на належне йому майно.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Ознайомившись зі змістом заяви, суд приходить до висновку про необхідність її повернення заявнику з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову має містити: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до ч.2 ст. 151 ЦПК України, якщо заява про забезпечення позову подається до відкриття провадження у справі, в такій заяві додатково зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові) (для фізичних осіб) інших осіб, які можуть отримати статус учасника справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів звязку та адреси електронної пошти. Реєстраційний номер облікової картки платника податків або паспортні дані інших сторін - фізичних осіб, які не є підприємцями, вказуються у випадку, якщо вони відомі заявнику. Всупереч наведеній статті таких даних заява про забезпечення позову не містить.

В поданій до суду заяві про забезпечення позову відсутні відомості щодо обґрунтування необхідності забезпечення позову, пропозиції щодо зустрічного забезпечення.

Заявник просить накласти арешт на вказану квартиру, зазначаючи, що вона належить відповідачу ОСОБА_3, але до заяви не додано документів, які підтверджують право власності на спірне майно.

Крім того, заявник не надав суду належних та допустимих доказів, які б свідчили про те, що існує реальна загроза того, що відповідач може здійснити відчуження квартири, заявником не обґрунтовано та не наведено обставин того, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, за захистом якого він звернувся до суду.

Зважаючи на наведене, заяву подано без додержання вимог статті 151 ЦПК України, а тому на підставі ч. 9 ст. 153 ЦПК України заяву про забезпечення позову необхідно повернути заявнику.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 151- 153 ЦПК України- суд, у х в а л и в:

Заяву адвоката ОСОБА_1 про забезпечення позову - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена протягом пятнадцяти днів з дня її складання в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду, враховуючи п. 15.5. Розділу 13 Перехідні положення ЦПК України, через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова.

Суддя: О.В.Глібко