Провадження 2/712/3157/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2019 року м. Черкаси

Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Романенко В.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, про визнання незаконним та скасування рішення та визнання недійсним державного акту про право приватної власності на землю, -

В С Т А Н О В И В:

09.12.2019 року до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, про визнання незаконним та скасування рішення та визнання недійсним державного акту про право приватної власності на землю, та просить суд визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування після ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на земельну ділянку яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :01:019:0107. Визнати незаконним та скасувати рішення Черкаської міської ради № 2-4638 від 23.05.2019 року «Про передачу земельної ділянки у власність по АДРЕСА_2 громадянину ОСОБА_2 (вільна земельна ділянка)». Визнати недійсним державний акт на право приватної власності на землю на земельну ділянку площею 0,0970 Га, виданий на ім`я ОСОБА_2 відповідно до рішення Черкаської міської ради № 2-4638 від 23.05.2019 року, кадастровий номер :01:019:0107 та скасувати його державну реєстрацію.

До матеріалів позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору в частині немайнових позовних вимог в сумі 768,40 грн., та клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Клопотання про відстрочення сплати судового збору обґрунтоване тим, що станом на 09.12.20119 року він ніде не працює, інших джерел доходу не має. З цих причин він фактично позбавлений можливості захистити свої права шляхом звернення до суду, адже у разі сплати судового збору він не зможе оплатити комунальні послуги та інші життєво необхідні речі.

Просить відстрочити йому сплату судового збору за подання позову про визнання права власності в порядку спадкування, про визнання незаконним та скасування рішення та визнання недійсним державного акту про право приватної власності на землю до ухвалення судового рішення у справі.

Вивчивши матеріали клопотання про відстрочення сплати суми судового збору, суд дійшов наступного висновку.

Згідно із частинами першою та другою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть сплачені, заява відповідно до статті 257 цього Кодексу залишається без розгляду, або витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли сплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони та (або) віднесення її до певної категорії.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, Законом України «Про судовий збір» передбачена необхідність надання доказів отримання доходу за попередній календарний рік.

Контроль за оподаткуванням отриманого доходу фізичних осіб покладено на Державну фіскальну службу України.

З наведено вбачається, що особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі або надати докази, що вона відноситься до певної категорії осіб, визначених ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

При цьому особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. На підтвердження незадовільного майнового стану можуть бути також надані, наприклад, довідка про доходи за попередній календарний рік, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б вказували на неможливість сплати ним судового збору, а тому не доведено наявність обставин, передбачених положеннями зазначеної вище статті Закону, які б були підставою для відстрочення сплати судового збору.

На підставі викладеного, суд не вбачає достатніх підстав для відстрочення від сплати судового збору у справі, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Враховуючи, що стороною необґрунтовано подане клопотання про відстрочення від сплати судового збору, суд відмовляє позивачу у заявленому клопотанні.

Оскільки позивачу відмовлено у задоволені клопотання про відстрочення від сплати судового збору, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Враховуючи ціну позовних вимог позивача та сплачену суму судового збору позивачу необхідно доплатити суму судового збору в розмірі 5231,60 грн.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

За подання заяви немайнового характеру відповідно до п. 2 частини 2 статті 4 ЗУ «Про судовий збір» встановлена ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, позивач повинний сплатити судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп. за кожну вимогу немайнового характеру, а всього 1536,80 грн., та додати до позовної заяви документ, що підтверджує його сплату, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору, відповідно до закону.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом (ч. 2 ст. 95 ЦПК України).

Згідно ч. 4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Відповідно до ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Правила засвідчення копій документів, визначені Національним стандартом України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003», затвердженим наказом Держспоживстандарту від 7.04.2003 № 55, Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції від 18.06.2015 №1000/5, інструкції з діловодства в окремих органах державної влади (місцевого самоврядування) та інші нормативно-правові акти.

Відповідно до п. 8 розд. 10 зазначених правил копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку.

Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії.

В порушення зазначених норм, позивачем на копіях додатків до позовної заяви не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви, не зазначено особу, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені та прізвища), дати засвідчення копії.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За вказаних обставин заяву слід залишити без руху із наданням строку для виправлення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 177 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у відстроченні сплати судового збору до постановлення рішення судом.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, про визнання незаконним та скасування рішення та визнання недійсним державного акту про право приватної власності на землю - залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси В.А. Романенко