провадження № 2/408/734/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 серпня 2019 року смт. Біловодськ

Біловодський районний суд Луганської області у складі:

головуючого-судді Кускової Т.В.

при секретареві Сіпаковій Л.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Біловодська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Станично-Луганської селищної ради Луганської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Станично-Луганської селищної ради Луганської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що вона є дружиною ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті якого відкрилась спадщина у вигляді 1/2 частини будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Протягом шести місяців позивач не подала заяву до нотаріуса про прийняття спадщини, в зв`язку з тим, що вона проживає на території збройного конфлікту на Сході України, де протягом часу, коли загинув її чоловік та належного часу для звернення до нотаріуса була нестабільна ситуація, відбувалися бойові дії, був відсутній транспортний рух, та нотаріуси призупинили роботу.

12.11.2018 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Станично-Луганського районного нотаріального округу Луганської області Бутакової І.Г. із заявою про прийняття спадщини, на що отримала роз`яснення щодо пропуску встановленого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини.

У зв`язку із наведеним, просила суд визначити їй додатковий строк в три місяці з дня набрання законної сили рішення суду для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ..

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, просила суд розглядати справу без її участі.

Представник відповідача Станично-Луганської селищної ради Луганської області у судове засідання не з`явився, про час дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є такими, що відповідають вимогам чинного законодавства і підлягають задоволенню з наступних підстав.

З Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 27 квітня 2015 року слідує, що ОСОБА_2 помер у ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.8).

Свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 21 вересня 1984 року підтверджується, що позивач ОСОБА_1 дійсно є дружиною померлого ОСОБА_2 (а.с.7).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина у вигляді 1/2 частини будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу житлового будинку серії ВМК № 018173 реєстровий № 1420 від 12.08.2009 (а.с.9-10), витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 23794335 від 08.09.2009 (а.с.11).

Як вбачається із паспорта громадянина України серії НОМЕР_4 , виданого Кам`янобрідським РВ ЛМУ УМВС в Луганській області 02.06.2007, позивач ОСОБА_1 дійсно зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 4-6), тобто в населеному пункті, на території якого, відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України №1275-р від 02 грудня 2015 року «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція», здійснювалася антитерористична операція.

Із роз`яснення приватного нотаріуса Станично-Луганського районного нотаріального округу Луганської області Бутакової І.Г.№65/02-14 від 12.11.2018 вбачається, що позивач ОСОБА_1 зверталася до нотаріальної контори з питань оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 , але їй було роз`яснено, що вона не подала заяву про прийняття спадщини у зазначений законом строк, а тому вважається такою, що не прийняла спадщину (а.с.12).

Згідно повідомлення приватного нотаріуса Станично-Луганського районного нотаріального округу Луганської області Бутакової І.Г. №117/01-16 від 10.04.2019, після смерті ОСОБА_2 , який помер у ІНФОРМАЦІЯ_3, заяви спадкоємців про прийняття або про відмову у прийнятті спадщини не надавались, спадкова справа не заводилась, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №55804904 від 10.04.2019.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Таким чином, оскільки факти, які викладені в позовній заяві знайшли своє підтвердження, суд приходить до висновку про те, що причини пропуску позивачем ОСОБА_1 строку прийняття спадщини слід визнати поважними, оскільки остання вчасно не звернувся до нотаріальної контори з підстав суспільно небезпечної ситуації, що склалася на території Луганської області під час проведення антитерористичної операції, а також за відсутності спору про спадщину, суд вважає позов обґрунтованим і таким що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 258, 259, 265, 268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк в три місяці з дня набрання законної сили рішення суду для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер у ІНФОРМАЦІЯ_3.

Копію рішення направити сторона для відома.

Рішення набирає законної сили з моменту закінчення строку апеляційного оскарження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Луганського апеляційного суду через Біловодський районний суд Луганської області протягом 30 днів з дня проголошення рішення.

Суддя Кускова Т.В