ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6805/19 Справа № 185/4048/19 Суддя у 1-й інстанції - Врона А. О. Суддя у 2-й інстанції - Єлізаренко І. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2019 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Єлізаренко І.А.

суддів Красвітної Т.П., Свистунової О.В.

за участю секретаря Черкас Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 травня 2019 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 травня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу повернуто позивачу.

З такою ухвалою не погодилась позивач ОСОБА_1 , подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просила її скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції (а.с. 17-18).

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ст.п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення оскаржуваної ухвали.

З матеріалів справи вбачається позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позовна заява підписана та подана представником ОСОБА_1 - адвокатом Шипіциним О.В.. який діє від імені позивача на підставі договору про надання правової допомоги та ордеру (а.с.2, 3, 8, 9, 10).

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 травня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу повернуто позивачу (а.с.13).

В оскаржуваній ухвалі, суд першої інстанції посилався на те, що позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати, а тому на підставі п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України повернув її позивачу (а.с. 13).

Однак, з таким висновком суду погодитись не можна з огляду на наступне.

Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно ч.1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно ч.1, 2 ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Згідно ч.1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє (частина 1 ст. 237 ЦК України).

Відповідно до ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Частиною 1 ст. 64 ЦПК України передбачено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

На підтвердження повноважень адвоката позивача ОСОБА_1 - Шипіцина О.В. до позовної заяви додано ордер серії ДН № 043322 від 24 квітня 2019 року, виданий на підставі договору про надання правової допомоги від 24 квітня 2019 року та договір (а.с.8, 9, 10).

Отже, суд дійшов безпідставного висновку про те, що позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати, та повернув позовну заяву позивачу, посилаючись на норми п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, оскільки чинним законодавством не передбачено саме особисте пред`явлення безпосередньо позивачем до суду позову про розірвання шлюбу.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пункті15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» відповідно до ч.1 ст.115 СК розірвання шлюбу, здійснене за рішенням суду, має бути зареєстроване в державному органі РАЦС за заявою колишньої дружини або чоловіка. Сімейне законодавство не передбачає можливості розірвання шлюбу представником одного з подружжя або їх обох за довіреністю останніх, а правила ЦК про представництво, довіреність і доручення на ці правовідносини не поширюються.

Слід зазначити вказані роз`яснення регулюють питання щодо розірвання шлюбу в органах РАЦС, однак суд першої інстанції належної уваги на вищезазначене не звернув.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене апеляційна скарга підлягає задоволенню, ухвала суду від 10 травня 2019 року про повернення позовної заяви скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції. .

На підставі викоаденого, керуючись ст.ст. 367, 379, 381, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 травня 2019 року про повернення позовної заяви - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя

Судді