Справа № 754/8498/19
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

"31" липня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Яровенко Н.О. , ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення відшкодування в результаті вилучення за рішенням суду товару у покупця,-

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення відшкодування в результаті вилучення за рішенням суду товару у покупця.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим ст. ст. 175, 177 ЦПК України. Підстави для залишення позовної заяви без руху, для повернення позовної заяви або для відмови у відкритті провадження - відсутні.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження, суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Згідно з частинами першою, другою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За змістом частини першої статті 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною четвертою статті 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні, передбачене загальне позовне провадження.

Разом з позовною заявою, представником позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 було подано клопотання про відстрочку судового збору на строк до ухвалення рішення або вирішення питання щодо зменшення суми судового збору, що підлягає сплаті, мотивуючи тим, що позивач є пенсіонером, для якої пенсія є основним джерелом доходу. Судовий збір який підлягає сплаті при подані даної позовної заяви складає 2 762, 10 гривень, що перевищує суму щомісячного доходу позивача більше ніж в півтори рази.

Відповідно до положень ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть сплачені, заява відповідно до статті 257 цього Кодексу залишається без розгляду, або витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли сплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення.

Враховуючи наведені представником позивачем обґрунтування та зазначені норми чинного законодавства України, суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі, оскільки позивач позбавлена можливості сплатити судовий збір за наявних обставин і не застосування судом заходів відстрочення сплати судового збору призведе до протиправного позбавлення позивача можливості звернення до суду та отримання судового захисту прав позивача у разі визнання їх судом порушеними.

Керуючись ст.ст. 2, 11, 43, 44, 49, 83, 90-93, 183, 187, 189-193, 196, 199, 257, 272, 353-355 ЦПК України, п.п. 8, 15.5 ч. 1 розділу ХІІІ Перехідні положення" ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 про відстрочку судового збору до ухвалення рішення суду - задовольнити.

Відстрочити позивачу ОСОБА_1 сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення відшкодування в результаті вилучення за рішенням суду товару у покупця.

Відкрити провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення відшкодування в результаті вилучення за рішенням суду товару у покупця.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Підготовче засідання призначити на "04" вересня 2019 року о 11 год. 00 хв. в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ , вул. І. Сергієнко ,3, каб 30).

Невідкладно надіслати копію даної ухвали сторонам у справі та копії позовної заяви та доданих матеріалів - відповідачу.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до ч.3 ст.83 ЦПК України відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву на позов в п`ятнадцятиденний термін з дня отримання ухвали про відкриття провадження та доданих до неї документів.

Роз`яснити сторонам права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі ( ст. 43 ЦПК України), зокрема сторони мають право : 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ст. 49 ЦПК України: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду виключно у випадку відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою

Суддя Н.О. Яровенко