ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6008/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" липня 2019 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Колесник О.М. розглянувши заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коновалова О.О., приватний нотаріус Коростенського міського нотаріального округу Івчук О.О., про визнання правочину про право вступу в спадок та договору дарування частини квартири недійсним

Ухвалою суду від 09.07.2019 р. відкрито провадження по даній цивільній справі.

28.05.2019 р. позивачі разом із позовом звернулись до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 69,6 кв.м., житлова площа - 41,8 кв.м. Реєстраційний номер майна: 000. Позивачі мотивують свої вимоги тим, що дана квартира належала на правах спільної-часткової власності громадяну ОСОБА_6 та членам його сім`ї, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , яка є матір`ю ОСОБА_1 , ОСОБА_5 та ОСОБА_1 у рівних долях , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № НОМЕР_1 від 09.07.2007 р. в свою чергу ОСОБА_6 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в спірній квартирі не проживали. 13.01.2016 р . , ОСОБА_7 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серіяч НОМЕР_3 від 13.01.2016 р. В заяві про забезпечення позову ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зазначають, що на їхню думку вони прийняли спадщину від покійної ОСОБА_7 відповідно до ч.3, ст. 187 ЦК України, оскільки постійно проживали із спадкодавцем на час відкриття спадщини і протягом встановленого Законом строку не заявили про відмову від неї, а навпаки продовжували проживати у даній квартирі, здійснювали утримання квартири та прибудинкової території, сплачували рахунки та комунальні послуги, здійснили ремонт у квартирі. Для підтвердження отримання спадщини за законом заявники не раз звертались до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коновалової Олени Олександрівни для отримання свідоцтва про прийняття ними спадщии, але до цього часу вони його так і не отримали. ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_6 . Наступного дня до спірної квартири проникли невідомі заявникам особи. Після розмови з`ясувалось, що дані особи є будівельниками, яких найняв ОСОБА_3 для того, щоб зробити ремонт у даній квартирі, зазначючи, що саме ОСОБА_3 є власником квартири. У своїй заяві ОСОБА_1 висловлює побоювання за своє життя та здоров`я, а також за майно, що знаходиться в квартирі, аргументуючи це тим, що на їхню адресу неодноразово надходили погрози. В цих погрозах невідомі особи вказували на те що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 потрібно відмовитись від своєї частини квартири.

На цих підставах заявники просять суд накласти арешт на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , щоб унеможливите подальше її відчуження або інші дії відносно неї до винесення рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коновалова О.О., приватний нотаріус Коростенського міського нотаріального округу Івчук С.С. про визнання правочину про право вступу в спадок та договору дарування частини квартири недійсним.

В прохальній частині позовної заяви позивачі просять визнати за ОСОБА_2 право власності лише на 1/25 частину квартири. Відповідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України суд розглядає дану заяву у відсутність осіб, які беруть участь у справі.

Вивчивши заяву та матеріали цивільної справи, суд вважає, що заяву слід задовольнити частково із наступних підстав.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У відповідності до п. 1, ч.1, ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Як зазначено у постанові Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» (з відповідними змінами) забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Пленум Верховного Суду України у вказаній постанові № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», а саме: у п. 4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Також, у п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» вказано, що, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені, у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Пунктом 6 зазначеної постанови передбачено, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Крім того, вирішуючи питання про забезпечення позову суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких може бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до ч. 5 ст. 153 ЦПК України, залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши викладені в заяві про забезпечення позову доводи, суд вважає, що дана заява підлягає частковому задоволенню, а саме накласти арешт лише на 1/25 частину квартири, в задоволенні решти вимог- відмовити, оскільки відповідно до ч.3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Керуючись ст.ст.149-153, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про забезпечення позову - задовольнити частково.

Накласти арешт на 1/25 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 69,6 кв.м., житлова площа - 41,8 кв.м. Реєстраційний номер майна: 000.

Стягувач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_3 .

Стягувач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_3 .

Боржник: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.М. Колесник