Постанова

Іменем України

13 листопада 2019 року

м. Київ

справа №369/8017/16-ц

провадження № 61-21414св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Ступак О. В.,

суддів: Гулейкова І. Ю., Олійник А. С. (суддя-доповідач), Погрібного С. О., Яремка В. В.,

учасники справи:

позивач -ОСОБА_1 ,

відповідач - Публічне акціонерне товариство «Київобленерго»,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 жовтня 2016 року у складі судді Волчка А. Я. та рішення Апеляційного суду Київської області від 27 грудня 2016 року у складі колегії суддів: Гуля В. В., Іванової І. В., Верланова С. М.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» (далі - ПАТ «Київобленерго») про відшкодування шкоди.

Позов обгрунтований тим, що 10 липня 2015 року між ОСОБА_1 та ПАТ «Київобленерго» укладено договір №К-14-15-0595 про приєднання до електричних мереж та видано технічні умови стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок, які знаходяться на АДРЕСА_1 .

Відповідно до умов договору ПАТ «Київобленерго» зобов`язалося забезпечити в установленому порядку приєднання об`єкта позивача (будівництво та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електропостачання об`єкта позивача від місця забезпечення потужності до точки приєднання). Також договором встановлено строк надання послуг з приєднання електроустановок другого ступеня потужності, який становить три місяці від дня оплати замовником електропередавальній організації вартості приєднання відповідно до договору про приєднання. ПАТ «Київобленерго» зобов`язалося підключити електроустановки позивача згідно з основною схемою електропостачання до електричних мереж протягом 10 днів після введення в експлуатацію об`єкта позивача та після оплати позивачем вартості приєднання, яка становить 91 200,00 грн з ПДВ.

Зазначену вартість позивач перерахував на рахунок ПАТ «Київобленерго», що підтверджується квитанціями від 14 серпня 2015 року № 331.

ПАТ «Київобленерго» не виконало взятих на себе зобов`язань, чим порушило умови укладеного договору.

Договором передбачено, що в разі порушення своїх зобов`язань сторони несуть відповідальність, визначену договором та чиним законодавством, зокрема, за порушення строків виконання зобов`язань за договором винна сторона сплачує іншій стороні пеню в розмірі 0,01 відсотка вартості приєднання за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 днів додатково стягується штраф у розмірі 0,01 відсотка від вказаної вартості.

Позивач розрахував пеню за прострочення надання послуг з приєднання за 327 днів прострочення.

Бездіяльність відповідача негативно вплинула на його звичайний життєвий ритм, що позначилося на його загальному психологічному стані та призвело до душевних страждань. Починаючи із січня 2016 року, ОСОБА_1 неодноразово для вирішення спірної ситуації змушений був їздити до відповідача, витратив чималі кошти на транспорт та власний час. Позивач неодноразово готував та подавав відповідачу письмові звернення з проханням вирішити ситуацію, однак отримував формальні відписки, через що зазнав моральних страждань.

Просив стягнути з ПАТ «Київобленерго» на свою користь пеню в розмірі 2 982,24 грн, штраф - 9,12 грн та на відшкодування моральної шкоди - 5 000,00 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 жовтня 2016 року позов задоволено частково. Стягнуто з ПАТ «Київобленерго» на користь ОСОБА_1 пеню в розмірі 2 982,24 грн, штраф - 9,12 грн на відшкодування моральної шкоди - 1 000 грн. Вирішено питання судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що між сторонами укладено договір про приєднання до електричних мереж, на виконання умов якого позивач здійснив оплату за приєднання до електричних мереж, однак відповідач у встановлений у договорі строк свої зобов`язання належним чином не виконав та не приєднав його будинок до електричних мереж, тобто підключення електроустановки до електромереж не відбулося. Суд першої інстанції виходив з того, що позивач не довів заподіяння йому моральної шкоди у розмірі 5 000,00 грн.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Рішенням Апеляційного суду Київської області від 27 грудня 2016 року рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 жовтня 2016 року скасовано в частині відшкодування моральної шкоди та ухвалено в цій частині нове рішення про відмову в позові. В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Рішення суду апеляційної інстанції мотивоване тим, що суд першої інстанції в частині стягнення з відповідача на користь позивача пені та штрафу правильно встановив фактичні обставини справи та застосував матеріальний закон, дотримався процедури розгляду справи та вирішив спір відповідно до законодавства.

Відмовляючи у позові в частині відшкодування моральної шкоди, суд апеляційної інстанції зазначив, що умови договору не передбачають її відшкодування, а Законом України «Про захист прав споживачів», яким позивач обґрунтував свої вимоги, відшкодування моральної шкоди передбачено в разі завдання шкоди життю чи здоров`ю позивача. Однак доказів того, що шкоди завдано життю чи здоров`ю позивач не надав.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У січні 2017 рокуПАТ «Київобленерго»звернулося до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Апеляційного суду Київської області від 27 грудня 2016 року та рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 жовтня 2016 року, передати справу на новий рогляд до суду першої інстанції.

Рух справи в суді касаційної інстанції

07 квітня 2017 року ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ відкрито касаційне провадження у справі. Зупинено виконання рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 жовтня 2016 року та рішення Апеляційного суду Київської області від 27 грудня 2016 року до закінчення касаційного розгляду.

У травні 2018 року справу разом із матеріалами касаційного провадження передано до Верховного Суду.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з розпорядженням від 03 червня 2019 року № 472/0/226-19 «Про призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи, відповідно до пунктів 2.3.2, 2.3.4, 2.3.13, 2.3.49 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, зі змінами та доповненнями, постанови Пленуму Верховного Суду від 24 травня 2019 року № 8 «Здійснення правосуддя у Верховному Суді» та рішення зборів суддів Касаційного цивільного суду від 28 травня 2019 року № 7 «Про заходи, спрямовані на своєчасний розгляд справ і їх вирішення у розумні строки» доповідачем у справі відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Олійник А. С.

31 жовтня 2019 року ухвалою Верховного Суду справу призначено до судового розгляду.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що згідно з договором виконання ПАТ «Київобленерго» своїх зобов`язань щодо приєднання об`єкта замовника у визначений договором тримісячний строк залежить від попереднього виконання ОСОБА_1 зобов`язань, визначених пунктом 3.2 договору.

Виконання ПАТ «Київобленерго» зобов`язань щодо підключення електроустановки позивача згідно з основною схемою електропостачання до електричних мереж протягом 15 днів після введення в експлуатацію об`єкта замовника в порядку, встановленому законодавством у сфері містобудування, залежить від виконання етапів, визначених у пункті 3.1.1 договору.

Суди встановили, що 24 грудня 2015 року позивач зареєстрував у Департаменті Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, згідно з якою початок виконання будівельних робіт - 30 жовтня 2015 року, випробування силового трансформатора було проведено 15 січня 2016 року та оформлено протоколом № 01.02, акт розмежування балансової належності електроустановок та експлуатаційної відповідальності позивач підписав 20 січня 2016 року. Тобто відповідач міг виконати умови договору та підключити електроустановки відповідача тільки після отримання від позивача декларації про готовність до експлуатації об`єкта та узгодження із замовником акта розмежування балансової належності електроустановок та експлуатаційної відповідальності сторін.

Суди неправильно встановили момент (дату) порушення відповідачем договору протягом трьох місяців після оплати коштів позивачем.

Оскільки позивач своєчасно не виконав покладені на нього обов`язки згідно з договором, від яких залежить виконання відповідачем своїх зобов`язань у передбачені договором строки, то немає підстав для стягнення пені та штрафу за період 327 днів.

Суд апеляційної інстанції неоднаково застосував закон при розгляді аналогічних спорів, а саме порівняно зі справою № 369/8666/16.

Доводи інших учасників справи

Заперечень на касаційну скаргу від інших учасників не надходило.

Позиція Верховного Суду

Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Вивчивши матеріали цивільної справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про задоволення частково касаційної скарги з таких підстав.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що 10 липня 2015 року між ОСОБА_1 і ПАТ «Київобленерго» укладено договір про приєднання до електричних мереж № К-14-15-0595 (далі - договір) та видано технічні умови стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок, які знаходяться на АДРЕСА_1 .

Відповідно до пункту 2.1 договору виконавець забезпечує приєднання електроустановок об`єкта замовника (будівництво, реконструкція, технічне переоснащення та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електропостачання об`єкта замовника від місця забезпечення потужності до точки приєднання) відповідно до схеми зовнішнього електропостачання і проектної документації та здійснює підключення об`єкта замовника по основній (приєднання закінченого будівництвом об`єкта) та тимчасовій (тимчасове приєднання будівельних струмоприймачів) схемах електропостачання до електричних мереж на умовах цього договору.

Відповідно до пункту 3.1.1 договору виконавець ПАТ «Київобленерго» зобов`язався забезпечити в установленому порядку приєднання об`єкта замовника (будівництво та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електропостачання об`єкта замовника від місця забезпечення потужності до точки приєднання) у термін 3 місяці відповідно до СОУ-Н МЕВ 42.2-:2011 та після виконання замовником зобов`язань, визначених пунктом 3.2 цього розділу.

Пунктом 3.1.2 договору передбачено, що виконавець послуг зобов`язаний підключити електроустановки замовника за основною схемою електропостачання до електричних мереж протягом 15 днів після введення в експлуатацію об`єкта замовника в порядку, встановленому законодавством у сфері містобудування, та після виконання передбачених договором етапів.

Згідно з пунктом 3.1.3 виконавець послуг зобов`язаний підключити електроустановки замовника за тимчасовою схемою електропостачання до електричних мереж після виконання передбачених цим пунктом етапів.

Відповідно до пункту 3.2.1 договору замовник має оплатити на умовах цього договору вартість наданих виконавцем послуг з приєднання електроустановок замовника в точці приєднання.

Згідно з пунктом 3.2.2. договору на дату 2015 року замовник має ввести в експлуатацію власний об`єкт та електроустановки зовнішнього забезпечення від точки приєднання до об`єкта.

Відповідно до пункту 4 договору ОСОБА_1 здійснив оплату за приєднання до електричних мереж на поточний рахунок відповідача ПАТ «Київобленерго» та сплатив кошти у розмірі 91 200,00 грн, що підтверджується квитанцією від 14 серпня 2016 року № 1516.

Суди також установили, що згідно з технічними умовами стандартного приєднання, які є додатком 1 до договору про приєднання до електричних мереж від 10 липня 2015 року № К-14-15-0595, позивач зобов`язаний надати на узгодження з відповідачем проєкт внутрішнього електропостачання багатоквартирного житлового будинку.

17 листопада 2015 року позивач звернувся із заявою за вх. № 8198 про видачу йому технічного рішення згідно з проєктом зовнішнього електропостачання багатоквартирного будинку, однак 24 листопада 2015 року відповідач підготував технічне рішення № К-14-15-0595 про повернення проєктної документації на доопрацювання.

25 листопада 2015 року позивач повторно звернувся із заявою № 8408 про отримання технічного рішення згідно з проєктом зовнішнього електропостачання багатоквартирного будинку.

30 листопада 2015 року підготовлено технічне рішення про погодження проєктної документації.

24 грудня 2015 року позивач зареєстрував у департаменті Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, згідно з якою початок виконання будівельних робіт - 30 жовтня 2015 року.

Випробування силового трансформатора було проведено 15 січня 2016 року та оформлено протоколом № 01.02.

Акт розмежування балансової належності електроустановок та експлуатаційної відповідальності позивач підписав 20 січня 2016 року.

20 січня 2016 року у зв`язку з виконанням умов договору про приєднання до електричних мереж від 10 липня 2015 року № К-14-15-0595 позивач звернувся із заявою до відповідача про укладення договору про користування електричною енергією. Однак до заяви від 20 січня 2016 року позивач не надав декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності.

09 лютого 2016 року відповідач направив лист № 07/314/219 про необхідність продовження терміну дії договору про приєднання до електричних мереж № К-14-15- 0595 та додаткову угоду № 1.

16 березня 2016 року підписано карту змін у мережах 10 кВ товариства (до межі балансової належності) (карта № К-14-0-0046).

19 серпня 2016 року позивач надав відповідачу першу і останню сторінку декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І - ІІІ категорії складності, від 24 грудня 2015 року.

16 вересня 2016 року відповідач направив лист позивачу з проханням надати всі сторінки декларації про готовність до експлуатації об`єкта.

30 вересня 2016 року відповідач провів засідання комісії ІКЦ, яке оформлене протоколом № 14, за розглядом запиту інспекції Держенергонагляду у Київській області та запиту управління НКРЕКП у м. Києві та Київській області стосовно звернення ОСОБА_1 щодо порядку приєднання електроустановки багатоквартирного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , до електричних мереж електропередавальної організації. Комісія ІКЦ вирішила, що ОСОБА_1 потрібно повністю виконати умови договору про приєднання до електричних мереж та пункт 1.1 технічних умов, у тому числі надати на узгодження проєкт внутрішнього електропостачання багатоквартирного житлового будинку.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті з ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 25 Закону України «Про електроенергетику» споживачі електричної енергії мають право на приєднання та підключення до електричної мережі, за умови виконання правил приєднання електроустановок до електричних мереж.

Згідно із Правилами приєднання електроустановок до електромереж, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 17 січня 2013 року № 32, підключення - це виконання комплексу організаційно-технічних заходів з первинної подачі напруги на електроустановку (електроустановки) замовника.

Договір про приєднання до електричних мереж - це письмова домовленість сторін, що є документом встановленої форми, який визначає зміст та регулює правовідносини між сторонами щодо приєднання електроустановок замовника до електричних мереж власника електромереж.

Технічні умови на приєднання до мереж (об`єктів) електроенергетики - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об`єкта замовника електричною енергією, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо електропостачання, та є невід`ємним додатком до договору про приєднання.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про електроенергетику» приєднання електроустановки - це надання електропередавальною організацією послуги замовнику із створення технічної можливості для передачі (прийняття) в місце приєднання електроустановки замовника відповідної потужності до електричних мереж електропередавальної організації (у тому числі новозбудованих) електричної енергії необхідного обсягу з дотриманням показників її якості та надійності.

Згідно з статтею 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з пунктом 3.2 договору про приєднання до електричних мереж від 10 липня 2015 року замовник зобов`язаний:

3.2.1. оплатити на умовах цього договору вартість наданих виконавцем послуг приєднання електроустановок замовника в точці приєднань.

3.2.2. на дату 2015 року ввести в експлуатацію власний об`єкт та електроустановки зовнішнього забезпечення від точки приєднання до об`єкта.

Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Умовами пункту 5.1 договору передбачено, що в разі порушення своїх зобов`язань за договором сторони несуть відповідальність, визначену договором та чинним законодавством.

Згідно з пунктом 5.4 договору за порушення строків виконання зобов`язань за договором винна сторона сплачує іншій стороні пеню у розмірі 0,01 відсотка вартості приєднання за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 днів додатково стягується штраф у розмірі 0,01 відсотків від вказаної вартості.

Позивач розрахував пеню за прострочення надання послуг з приєднання за 327 днів прострочення.

Задовольняючи позов, суди не взяли до уваги умови пункту 3.1.2 договору згідно з яким виконавець послуг зобов`язаний підключити електроустановки замовника за основною схемою електропостачання до електричних мереж протягом 15 днів після введення в експлуатацію об`єкта замовника в порядку, встановленому законодавством у сфері містобудування, та після виконання передбачених договором етапів.

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК УКраїни 2004 року кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Позивач не надав належних та допустимих доказів, що він виконав дії на всіх етапах, визначених договором; і що об`єкт було введено в експлуатацію в порядку, встановленому законодавством у сфері містобудування.

Отже, позивач не довів, що він вчинив дії, необхідні дляпідключення ПАТ «Київобленерго» електроустановки позивача згідно з основною схемою електропостачання до електричних мереж.

Тому суди дійшли помилкового висновку, що позивач має право на відшкодування пені за невиконання належним чином відповідачем зобов`язань за договором.

Оскільки у справі не вимагається збирання або додаткової перевірки чи оцінки доказів, обставини справи встановлені судами повно, але допущено неправильне застосування норм матеріального права, Верховний Суд дійшов висновку про задоволення касаційної скарги частково, скасування оскаржуваних рішень з ухваленням нового рішення про відмову у позові.

Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частин першої, третьої статті 412 ЦПК України підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Враховуючи наведене, Верховний Суд дійшов висновку про задоволення касаційної скарги та скасування судових рішень з ухваленням нового рішення про відмову в позові.

Відповідно до підпункту в) пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України у постанові суду касаційної інстанції має бути зазначено про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

З огляду на часткове задоволення касаційної скарги, судовий збір, сплачений відповідачем за перегляд справи у суді касаційної інстанції підлягає компенсації за рахунок позивача.

Керуючись статтями 400, 409, 412, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» задовольнити частково.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 жовтня 2016 року та рішення Апеляційного суду Київської області від 27 грудня 2016 року скасувати, ухвалити нове рішення.

У позові ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» про відшкодування шкоди відмовити.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» 662 (шістсот шістдесят дві) грн судового збору, сплаченого за розгляд справи у суді касаційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Ступак

Судді: І. Ю. Гулейков

А. С. Олійник

С. О. Погрібний

В. В. Яремко