Постанова

Іменем України

18 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 187/73/17

провадження № 61-33390св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Сімоненко В. М.,

суддів: Лесько А. О., Мартєва С. Ю. (суддя-доповідач), Петрова Є. В., Штелик С. П.,

учасники справи:

позивач - кредитна спілка «Всеукраїнське народне кредитне товариство»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

третя особа - ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу кредитної спілки «Всеукраїнське народне кредитне товариство» на рішення Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 30 березня 2017 року у складі судді Клисак Н. Г. та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 05 липня 2017 року у складі колегії суддів: Городничої В. С., Варенко О. П., Лаченкової О. В.,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - Закон України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII) касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2017 року кредитна спілка «Всеукраїнське народне кредитне товариство» (далі - КС «Всеукраїнське народне кредитне товариство», кредитна спілка) звернулася до суду з позовом, у якому просила стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заборгованість за кредитним договором від 28 листопада 2008 року № 05692-78-08 (далі - кредитний договір) у сумі 22 220,85 грн.

Позовна заява мотивована тим, що кредитні кошти надавалися на весілля ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , тому відповідач повинен нести солідарний обов`язок щодо повернення кредиту. Рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 21 січня 2015 року з ОСОБА_2 стягнуто заборгованість за кредитним договором у сумі 22 220,85 грн. 28 листопада 2008 року відповідач уклав з КС «Всеукраїнське народне кредитне товариство» договір поруки № 05692-78-08П.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 30 березня 2017 року у позові відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що кредитні кошти надавалися у користування до 28 листопада 2010 року, відповідач до винесення судом рішення заявив про застосування позовної давності, що є підставою для відмови у позові, оскільки КС «Всеукраїнське народне кредитне товариство» звернулося до суду з вимогами до ОСОБА_1 у 2017 році.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції

Ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 05 липня 2017 року рішення Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 30 березня 2017 року залишено без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції мотивована тим, що позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 з пропуском строку позовної давності, ухваленням рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 21 січня 2015 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь КС «Всеукраїнське народне кредитне товариство» заборгованості за кредитним договором перебіг позовної давності для звернення кредитної спілки до суду з вимогами до ОСОБА_1 не переривався. Крім того, КС «Всеукраїнське народне кредитне товариство» не підтвердила цільове призначення кредиту, використання отриманих у кредит коштів в інтересах сім`ї та створення обов`язку для другого з подружжя.

Короткий зміст касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у вересні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, КС «Всеукраїнське народне кредитне товариство», посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 30 березня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 05 липня 2017 року, задовольнити позов про стягнення заборгованості.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 26 вересня 2017 року поновлено строк касаційного оскарження, відкрито касаційне провадження, витребувано справу з Петриківського районного суду Дніпропетровської області.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII та розпочав роботу Верховний Суд як суд касаційної інстанції.

У травні 2018 року справу передано до Верхового Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 09 вересня 2019 року справу призначено до судового розгляду.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що кредитна спілка звернулася до суду з цим позовом без пропуску строку позовної давності, оскільки Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області рішенням від 21 січня 2015 року вже присудив стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за кредитним договором. Посилаючись на частину третю статті 61, частину четверту статті 65, частину другу статті 73 СК України, КС «Всеукраїнське народне кредитне товариство» вважає, що ОСОБА_1 у цій справі має солідарно відповідати з ОСОБА_3 за виконання кредитного договору, оскільки кошти надавалися в інтересах сім`ї.

Короткий зміст заперечень на касаційну скаргу

У запереченнях, поданих у жовтні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять касаційну скаргу залишити без задоволення, мотивуючи це тим, що заборгованість за кредитним договором є погашеною.

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга підлягає задоволенню частково.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що 26 липня 2008 року ОСОБА_1 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб.

28 листопада 2008 року ОСОБА_2 та КС «Всеукраїнське народне кредитне товариство» уклали кредитний договір, відповідно до якого ОСОБА_2 отримала 7 500,00 грн, цільове призначення кредиту - на/для весілля, зобов`язувалася повернути кошти до 28 листопада 2010 року.

28 листопада 2008 року КС «Всеукраїнське народне кредитне товариство» та ОСОБА_1 уклали договір поруки № 05692-78-08П (далі - договір поруки), за яким ОСОБА_1 зобов`язувався відповідати перед КС «Всеукраїнське народне кредитне товариство» за зобов`язаннями ОСОБА_2 , що виникають з кредитного договору, щодо своєчасного повернення кредиту, сплати процентів та неустойки.

У справі № 209/6310/13-ц рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області стягнуто з ОСОБА_2 на користь КС «Всеукраїнське народне кредитне товариство» заборгованість за кредитним договором у сумі 21 977,25 грн.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно з частиною першою статті 3 ЦПК України у редакцій, чинній на момент розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій (далі - ЦПК України 2004 року), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Позовні вимоги до ОСОБА_1 пред`явлені з підстав наявності у останнього обов`язку відповідати за зобов`язання дружини ОСОБА_2 , що виникають з кредитного договору, який вона уклала з КС «Всеукраїнське народне кредитне товариство» в інтересах сім`ї.

Вимог про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором як поручителя у справі не заявлялося.

Відповідно до частини третьої статті 61 СК України, якщо одним із подружжя укладено договір в інтересах сім`ї, то гроші, інше майно, в тому числі гонорар, виграш, які були одержані за цим договором, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Частиною четвертою статті 65 СК України передбачено, що договір, укладений одним із подружжя в інтересах сім`ї, створює обов`язки для другого з подружжя, якщо майно, одержане за договором, використане в інтересах сім`ї.

Отже, той з подружжя, хто не брав безпосередньо участі в укладенні договору, стає зобов`язаною стороною (боржником), за наявності двох умов: 1) договір укладено другим із подружжя в інтересах сім`ї; 2) майно, одержане за договором, використане в інтересах сім`ї.

При цьому, суд має встановити, що той з подружжя, хто не укладав договір, був обізнаний про наявність зобов`язання у другого з подружжя та обставини використання одержаних майна в інтересах сім`ї.

Суд апеляційної інстанції, залишаючи без змін рішення Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 30 березня 2017 року, дійшов висновків, які суперечать один одному, що позивач пропустив строк позовної давності та про те, що позов є недоведеним.

Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (частина перша статті 256 ЦК України).

З огляду на статтю 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, про захист якого той звернувся до суду.

Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості.

І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності за відсутності поважних причин її пропущення, наведених позивачем.

Установивши, що кредитний договір, який укладався ОСОБА_2 в інтересах сім`ї,визначав строк повернення кредиту до 28 листопада 2010 року, суд першої інстанції, з яким у цій частині погодився суд апеляційної інстанцій, дійшов висновку, що КС «Всеукраїнське народне кредитне товариство» звернулася до суду з позовом у лютому 2017 році з пропуском строку позовної давності, про застосування якої заявлено ОСОБА_1 .

У такому випадку висновок суду апеляційної інстанції про недоведеність вимог КС «Всеукраїнське народне кредитне товариство» є помилковим, та підлягає виключенню з мотивувальної частини ухвали Апеляційного суду Дніпропетровської області від 05 липня 2017 року.

Обставина, на яку звертає увагу кредитна спілка у касаційній скарзі, про наявність у ОСОБА_1 та ОСОБА_2 солідарного обов`язку повернути кредитні кошти, була встановлена судами попередніх інстанцій у судових рішеннях, не змінює початку строку позовної давності, який розпочинається з 28 листопада 2010 року - у день повернення кредиту.

Натомість, доводи КС «Всеукраїнське народне кредитне товариство» про переривання позовної давності, були предметом дослідження суду апеляційної інстанції, фактично зводяться до переоцінки обставин справи, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції згідно зі статтею 400 ЦПК України.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд.

Підставами для зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права (частина перша статті 412 ЦПК України).

Зміна судового рішення може полягати, зокрема, у доповненні або зміні його мотивувальної частини (частина четверта статті 412 ЦПК України).

Верховний Суд дійшов висновку, що ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 05 липня 2017 року слід змінити у мотивувальній частині, виклавши її в редакції цієї постанови, виключивши посилання на недоведеність позову. Рішення Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 30 березня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 05 липня 2017 року у незміненій частині залишити без змін.

Керуючись статтями 402, 409, 412, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу кредитної спілки «Всеукраїнське народне кредитне товариство» задовольнити частково.

Ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 05 липня 2017 року змінити у мотивувальній частині, виклавши її в редакції цієї постанови.

Рішення Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 30 березня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 05 липня 2017 року у незміненій частині залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. М. Сімоненко
Судді: А. О. Лесько
С. Ю. Мартєв
Є. В. Петров
С. П. Штелик