ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 552/3145/19 Номер провадження 22-ц/814/2802/19Головуючий у 1-й інстанції Кузіна Ж. В. Доповідач ап. інст. Бутенко С. Б.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2019 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді: Бутенко С.Б.

Суддів: Гальонкіна С.А., Хіль Л.М.

за участю секретаря: Кальник А.М.

розглянув в м. Полтаві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Голубенко Володимира Петровича

на рішення Київського районного суду м. Полтави від 29 серпня 2019 року у складі судді Кузіної Ж.В.

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Полтавської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

В червні 2019 року адвокат Голубенко В.П. в інтересах ОСОБА_1 подав до суду вказаний позов, в якому просив визнати причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та визначити йому додатковий строк у два місяці з часу набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_3 .

В обґрунтування позовних вимог вказував, що ОСОБА_1 є онуком померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 та спадкоємцем першої черги за законом на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 , оскільки його батько - син померлого, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Інші спадкоємці відсутні, баба позивача - ОСОБА_2 на час смерті ОСОБА_3 не перебувала з ним у зареєстрованому шлюбі.

На даний час у позивача виникла необхідність отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, проте приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Пусан Т.В. йому відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

У встановлений строк ОСОБА_1 не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки хворів внаслідок перенесеної у 2009 році закритої черепно-мозкової травми, а з 26 листопада по 04 грудня 2018 року перебував на стаціонарному лікуванні вдома з приводу стійких віддалених наслідків перенесеної травми зі струсом головного мозку з виходом у післятравматичну енцефалопатію. З 20 січня по 08 лютого 2019 року він також знаходився на стаціонарному лікуванні.

Посилаючись на вказані обставини, вважав, що позивач пропустив строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з поважних причин.

Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 29 серпня 2019 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду мотивовано тим, що у ході судового розгляду позивачем та його представником не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання заяви у межах, передбаченого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Не погодившись з вказаним рішенням, представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Голубенко В.П. подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність і необґрунтованість рішення, невідповідність висновків суду обставинам справи, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 в повному обсязі.

Доводи скарги ґрунтуються на тому, що висновки суду є довільним трактуванням стану здоров`я і захворювання позивача, а тому є необґрунтованими, оскільки позовні вимоги містять посилання на загальний стан здоров`я позивача у зв`язку із захворюванням в сукупності.

Вказує, що з 2009 року, тобто з часу отримання ОСОБА_1 черепно-мозкової травми та струсу головного мозку, останній мав серйозні проблеми зі здоров`ям та перебував на лікуванні, що і призвело до пропуску ним строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

Колегія суддів Полтавського апеляційного суду, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає за наступних підстав.

Згідно частин першої, другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно пункту 1 частини першої статті 374, статті 375 ЦПК України за результатами розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

По справі встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , про що Глобинським районним відділом ДРАЦС ГТУЮ у Полтавській області 29.01.2019 року видано повторно свідоцтво серії НОМЕР_1 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яка складається з Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала останньому на праві приватної спільної часткової власності згідно свідоцтва про право власності серії НОМЕР_2 від 12.06.2012 року.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого повторно 13.09.2011 року Центральним відділом ДРАЦС Полтавського МУЮ Полтавської області, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , який був батьком позивача ОСОБА_1 та сином померлого ОСОБА_3 .

Відповідно до частини першої статті 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

22 травня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Пусан Т.В. із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.05.2019 р. приватного нотаріуса Пусан Т.В. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно спадкодавця ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

За загальними правилами спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошена померлою (частини перша, друга статті 1220, стаття 1223 ЦК України).

Право на спадкування здійснюється спадкоємцями шляхом прийняття спадщини або її неприйняття. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1268, частина перша статті 270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Отже, для одержання права на спадщину спадкоємець має заявити про її прийняття, якщо протягом встановленого законом шестимісячного строку він таких дій не вчиняє, вважається, що він не прийняв спадщину (частина перша статті 1272 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були об`єктивні, непереборні, істотні перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Вказані обставини входять до предмета доказування по справі та підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина друга статті 77 ЦПК України).

Обов`язок доказування та подання доказів покладається на сторони. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, належними, допустимими та достовірними доказами. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (статті 12, 76-81 ЦПК України).

Доводи апеляційної скарги представника позивача, що поважними причинами пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини є стан його здоров`я, належними та допустимими доказами по справі не підтверджуються.

Довідка № 296 від 04.12.2018 р. лікаря амбулаторії загальної практики сімейної медицини м. Глобине Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги у Глобинському районі» про перебування ОСОБА_1 на лікуванні на стаціонарі вдома з 26 листопада по 04 грудня 2018 року та виписка з медичної карти стаціонарного хворого про перебування позивача на стаціонарному лікуванні у неврологічному відділенні Глобинської центральної районної лікарні з 29 січня по 08 лютого 2019 року, на що посилається в апеляційній скарзі представник позивача, не відповідають вимогам частини першої статті 77, частини другої статті 78 ЦПК України та не свідчать про існування об`єктивних та непереборних перешкод для вчинення позивачем дій щодо прийняття спадщини діда впродовж встановленого законом шестимісячного строку.

Відповідно до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. № 296/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595 (підпункт 2.1. пункту 2, підпункт 3.5. пункту 3 глави 10 розділу ІІ) спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першої заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

Отже, подання спадкоємцем першої заяви про прийняття спадщини не пов`язане з обов`язковою явкою до нотаріуса, як вірно зазначено судом першої інстанції, доказів, що позивач був позбавлений такої можливості за станом здоров`я, по справі не надано і суду таких обставин не доведено. Доводи апеляційної скарги представника позивача в цій частині ґрунтуються на припущеннях і висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно частини другої статті 1269 ЦК України заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Це означає, що такі дії не можуть вчинятися іншими особами. Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України (підпункт 3.6. пункту 3 глави 10 розділу ІІ) не допускається приймати заяви про прийняття спадщини, про відмову від неї або заяви про їх відкликання, складені від імені спадкоємців їх представниками, що діють на підставі довіреностей.

Суд першої інстанції припустився помилки, вважаючи, що позивач міг уповноважити іншу особу на вчинення дій в його інтересах щодо прийняття спадщини, проте такі висновки не є суттєвими і на зміст оскаржуваного судового рішення не впливають.

Інші доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права або порушення норм процесуального права, що є підставою для скасування судового рішення.

З урахуванням зазначеного, оскільки позивачем не доведено поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_3 , рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 є законним та обґрунтованим.

Наведене дає підстави для висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін із підстав, передбачених статтею 375 ЦПК України.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Голубенка Володимира Петровича - залишити без задоволення.

Рішення Київського районного суду м. Полтави від 29 серпня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: С.Б. Бутенко

Судді: С.А. Гальонкін

Л.М. Хіль