Справа №198/557/19
Провадження № 2/0198/213/19
19 вересня 2019 року Юр`ївський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Маренич С.О., за участю секретаря судового засідання Літвіченко В.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку заочного розгляду справи, за правилами спрощеного позовного провадження, в залі суду смт. Юр`ївка, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,
Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про стягнення з відповідача ОСОБА_2 неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, в обгрунтування своїх вимог вказуючи на те, що відповідач ОСОБА_2 являється батьком дитини сторін - доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На виконанні у ВДВС Дзержинського району м. Харкова МРУЮ знаходиться виконавчий лист № 2/5108/2005 від 15.01.2015 року, виданий Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області про стягнення з відповідача ОСОБА_2 на користь позивачки на утримання доньки ОСОБА_3 аліментів в розмірі ј частини з усіх видів доходу (заробітку) відповідача, щомісячно, починаючи з 24.06.2005 року та до досягнення дитиною повноліття.
З огляду на те, що відповідач неналежно виконував свій обов`язок щодо сплати аліментів, останній станом на 01.01.2019 року має заборгованість зі сплати аліментів в сумі 61 039, 78 грв, при цьому відповідно до здійсненого позивачкою розрахунку неустойка (пеня) за несплату аліментів за період з 16.02.2015 року по 01.01.2019 року складає 161 654, 82 грв..
Посилаючись на ст. ст. 180, 196 СК України, позивачка просила стягнути з відповідача ОСОБА_2 на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в сумі 161 654, 82 грн..
В судове засідання представник позивачки адвокат Соколов В.І. не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи в його відсутності (ас.29-32), в якій зазначив, що позовні вимоги повністю підтримує та в разі неявки відповідача в судове засідання не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач по справі ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи сповіщений належним чином, відзив на позов не подав (ас. 29).
В ході розгляду даної справи судом вчинено наступні процесуальні дії:
-21.08.2019 року постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження (ас.24-25);
-19.09.2019 року постановлено ухвалу про заочний розгляд справи (ас.33).
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Виходячи з наведеного та приймаючи до уваги те, що представник позивача не заперечував проти заочного розгляду справи, про що зазначив в наданій суду заяві (ас.32) те, що відповідач не з`явився в судове засідання без повідомлення причин своєї неявки, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання та будь - який відзив, заперечення проти позову не подав, суд знаходить можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за правилами спрощеного позовного провадження, з особливостями встановленими гл. ІІ «Заочний розгляд справи» ЦПК України, при цьому відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснює фіксування судового засідання технічними засобами.
З огляду на дане, суд вважає можливим розглянути дану справу у відсутності сторін по справі на підставі наявних у ній доказів, при цьому відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України не здійснює фіксування судового засідання технічними засобами.
Дослідивши наявні докази в матеріалах справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до наступного:
-так, з копії свідоцтва про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 , виданого Новов`язівською сільською радою Юр`ївського району Дніпропетровської області 01.06.2001 року, вбачається, що батьками ОСОБА_3 є мати - ОСОБА_1 , батько - ОСОБА_2 (ас.11).
Згідно копії виконавчого листа № 2/5108/2005, виданого 09.08.2005 року Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області з відповідача ОСОБА_2 на користь позивачки ОСОБА_1 на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , стягнуті аліменти у розмірі ј частини з усіх видів заробітку, щомісячно, починаючи з 24.06.2005 року та до досягнення дитиною віку повноліття (ас.13).
З копії розрахунку заборгованості ОСОБА_2 по виплаті аліментів від 28.01.2019 року, виконаної старшим державним виконавцем Шевченківського (раніше Дзержинського) ВДВС м. Харкова Пархоменко Н.В., вбачається, що заборгованість відповідача зі сплати аліментів за період з 16.02. 2015 року по 01.01.2019 року становить 61 039, 78 грв., при цьому відповідач не сплачував аліменти за період з 16.02.2015 року по серпень 2018 року, включно (ас.15-17).
Відповідно до розрахунку неустойки (пені) за прострочення сплати відповідачем ОСОБА_2 аліментів на утримання доньки ОСОБА_3 , виконаному позивачкою за період з 16.02.2015 року по серпень 2018 року включно, що міститься в тексті позовної заяви , розмір пені за вказаний період складає 161 654, 82 грв. (ас.3-6).
Статтею 180 Сімейного кодексу України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Так, частинами 1-2 статті 196 СК України встановлено, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Розмір неустойки може бути зменшений судом, з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.
Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак, таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.
У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.
Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.
Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.
За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.
Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.
У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.
У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.
Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.
У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.
Аналогічно вирішено питання у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц, проте помилково наведено формулу, за якою обчислення пені за несплату або прострочення сплати аліментів передбачає врахування кожного місяця окремо, а не за кожен день прострочення сплати аліментів.
Вказаний висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року по справі № 333/6020/16.
З огляду на дане, суд погоджується з розрахунком пені за прострочення сплати аліментів, виконаним позивачкою за період з 16.02.2015 року по серпень 2018 року включно, на суму 161 654, 82 грв., що міститься на аркушах справи 3-6, оскільки останній виконаний з дотриманням положень про розрахунок пені, викладених у Постанові ВС від 03.04.2019 року та з урахування наявної заборгованості по сплаті аліментів за період з 16.02.2015 року по серпень 2018 року включно, відповідно до довідки виконаної старшим державним виконавцем Шевченківського (раніше Дзержинського) ВДВС м. Харкова Пархоменко Н.В. від 28.01.2019 року (ас.15-17).
З огляду на дане, загальний розмір пені за прострочення сплати аліментів за період з 16.02.2015 року по серпень 2018 року становитиме 161 654, 82 гривень.
Згідно довідки - розрахунку заборгованість по аліментам відповідача ОСОБА_2 станом на 01.01.2019 року, з урахуванням сплачених аліментів за період вересень - грудень 2018 року, становить 61 039, 78 грв., який суд і бере за основу при прийнятті рішення (ас.15-17).
З огляду на дане, враховуючи положення статті 196 СК України про те, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості, те, що розмір заборгованості відповідача за аліментами за період з 16.02.2015 року по 01.01.2019 року становить 61 039, 78 грв. , суд вважає, що позовні вимоги є обгрунтованими, однак підлягають до часткового задоволення в розмірі 61 039, 78 гривень.
Будь-яких доказів щодо неможливості сплати неустойки ( пені) у зв`язку з тим, що відповідач перебуває в тяжкому матеріальному становищі, отримує мінімальний дохід , має на утриманні інших осіб тощо останнім до суду не надано та не знайшло свого підтвердження в судовому засіданні, при цьому, в судовому засіданні не встановлено, що відповідач звертався до суду з позовом про зменшення розміру аліментів, їх зміну тощо. Крім того, відповідачем не було заявлено і клопотання про зменшення розміру неустойки (пені) з урахуванням його матеріального та сімейного стану, не надано відповідних доказів та їх обгрунтування.
З урахуванням того, що згідно ст. 196 СК України стягненню підлягає неустойка (пеня) у розмірі не більше 100 відсотків заборгованості, а тому з ОСОБА_2 підлягає стягненню на користь ОСОБА_1 неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів , за період з 16.02.2015 року по серпень 2018 року включно, у розмірі 61 039, 78 грн.
Оскільки позивачка відповідно до п.3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору такий в дохід держави, відповідно до статті 141 ЦПК України, слід стягнути з відповідача по справі в розмірі 768, 40 гривень.
Керуючись ст. 196 Сімейного кодексу України, ст. ст. 211, 247, 259, 263-265, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с. Новов`язівське Юр`ївського району Дніпропетровської області, гр. України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженки с. Вербки Павлоградського району Дніпропетровської області, гр. України, РНОКПП НОМЕР_2 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 16.02.2015 року по серпень 2018 року включно, в сумі 61 039, 78 гривень ( шістдесят одна тисяча тридцять дев`ять грв., 78 коп.).
В іншій частині позову відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення .
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.
Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Учасник справи якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У відповідності до п.п. 15.5 п.п. 15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 4 ст. 265 ЦПК України:
- позивач: ОСОБА_1 , зареєстроване місцепроживання - АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ;
- відповідач: ОСОБА_2 , зареєстроване місцепроживання - АДРЕСА_2 , РНОКПП - невідомий, паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Юр`ївським РВ УМВС України в Дніпропетровській області 06.07.1996 року.
Рішення складено та підписано 19 вересня 2019 року.

Суддя С. О. Маренич