Провадження №2/369/2668/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.11.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

секретаря Середенко Б.С.

за участі

відповідача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4 І.М.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника позивача про залишення позову без розгляду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа ОСОБА_5 про визнання дій неправомірними, протиправними, визнання недійсною та скасування відсоткової ставки по кредиту, та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа ОСОБА_1 про визнання припиненим договору поруки, -

в с т а н о в и в :

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про залишення позову АТ «Укрсоцбанк» без розгляду через повторну неявку представника позивача, не повідомлення ним причини неявки, відсутність заяв про розгляд справи за відсутності представника позивача.

Представник позивача повторно не з`явився в підготовче судове засідання і від нього не надходила заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Встановлено, що Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду від 18 січня 2017 року задоволено позов ПАТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості.

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_1 подав заяву про перегляд заочного рішення. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 квітня 2019 року заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 січня 2017 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості скасовано, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 22 травня 2019 року.

22 травня 2019 року позивач не з`явився в підготовче судове засідання, будучи у встановленому законом порядку повідомленим про день та час його проведення, що підтверджується зворотним повідомленням про вручення поштового відправлення.(т.2, а.с.4).

Розгляд підготовчого засідання відкладено на 19 вересня 2019 року, про що позивач повідомлений у встановленому процесуальним законом порядку, що підтверджується зворотним повідомленням про вручення поштового відправлення (т.2).

У підготовчому судовому засіданні було оголошено перерву та призначено розгляд справи на 18 листопада 2019 року.

Судова повістка від позивача на 18 листопада 2019 року повернута до суду з відміткою «за даною адресою не зареєстрований».

Відповідно до ст. 196, ч. ч. 1, 2 ст. 200 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. У підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду; закриття провадження у справі; закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Таким чином, п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України передбачає можливість залишення позовної заяви без розгляду у підготовчому засіданні. Разом із тим Главою 3 Розділу 3 ЦПК України не передбачено залишення позову без розгляду в зв`язку із повторною неявкою позивача в підготовче засідання.

При вирішенні даного питання слід врахувати, що залишаючи без розгляду позовну заяву, слід керуватись статтями, якими регламентовано порядок проведення підготовчого засідання та судові рішення у підготовчому засіданні, та статтею 257 ЦПК України, яка визначає підстави залишення позову без розгляду в судовому засіданні.

Так, дійсно, відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише при розгляді справи по суті за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, а не в підготовчому засіданні.

Разом із тим, судовий розгляд справи по суті розпочатий не був.

Частиною 1 ст. 197 ЦПК України передбачено, що підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. Явка учасників справи у підготовче засідання є їх правом, а не обов`язком.

Таким чином, оскільки справа в судове засідання не призначалась, підстави для застосування п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України відсутні, а тому обґрунтування представника відповідача про наявність підстав для залишення позову без розгляду у підготовчому засіданні суперечить нормам цивільного процесуального законодавства.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Керуючись ст. 223, ст. 257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання представника позивача про залишення позову без розгляду відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на дану хвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н.С. Пінкевич