ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2019 року

м. Харків

Справа № 644/5030/19

Провадження № 22-ц/818/4830/19

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого - Бровченко І.О.,

суддів: Бурлака І.В., Колтунова А.І.,

за участю секретаря - Прокопчук І.В.,

учасники справи:

заявник - комунальне підприємство «Жилкомсервіс»

боржник - ОСОБА_1

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 26 липня 2019 року в складі судді Клименко А.М.

встановив:

Судовим наказом Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 08 липня 2019 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь КП «Жилкомсервіс» суму заборгованості за утримання будинків і споруд та прибудинкових територій за період з 01 липня 2016 року по 01 червня 2019 року в розмірі 3009,76 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 192,10 грн.

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про скасування судового наказу.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 26 липня 2019 року заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернуто заявнику без розгляду.

28 серпня 2019 року ОСОБА_1 подав заяву про оскарження ухвали Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 26 липня 2019 року, що за своєю суттю є апеляційною скаргою.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та відмовити в задоволенні заяви про видачу судового наказу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що КП «Жилкомсервіс» надає неналежні послуг та він за місцем своєї реєстрації не проживає, у зв`язку з чим відсутні підстави для стягнення з нього заборгованості.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 05 листопада 2019 року заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволено.

Поновлено ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 26 липня 2019 року.

Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 26 липня 2019 року по цивільній справі за заявою комунального підприємства «Жилкомсервіс» про видачу судового наказу з вимогою про стягнення з ОСОБА_1 суми заборгованості за утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 12 листопада 2019 року закінчено підготовку апеляційного розгляду цивільної справи за заявою комунального підприємства «Жилкомсервіс» про видачу судового наказу з вимогою про стягнення з ОСОБА_1 суми заборгованості за утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

Призначено цивільну справу до розгляду судом апеляційної інстанції в судовому засіданні в приміщенні Харківського апеляційного суду на 10 год. 20 хв. 03 грудня 2019 року.

Про дату, час та місце розгляду справи повідомлено учасників справи.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не подано.

Згідно з частиною 1 статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, осіб, які з`явилися у судове засідання, дослідивши матеріали справи відповідно до статті 367 ЦПК України, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених в суді першої інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Повертаючи заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що заява про скасування судового наказу подана без додержання вимог, викладених в п. 2 ч. 3, п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України.

Такі висновки суду першої інстанції відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Судом встановлено, що судовим наказом Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 08 липня 2019 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь КП «Жилкомсервіс» суму заборгованості за утримання будинків і споруд та прибудинкових територій за період з 01 липня 2016 року по 01 червня 2019 року в розмірі 3009,76 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 192,10 грн.

Заявник звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 26 липня 2019 року заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернуто заявнику без розгляду.

Повертаючи без розгляду заяву, суд першої інстанції свої висновки мотивував тим, щозаява ОСОБА_1 про скасування судового наказу не відповідає вимогам п. 2 ч. 3 ст. 170 ЦПК України та до неї не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору, що є підставою для повернення її без розгляду згідно із ч. 6 ст. 170 ЦПК України.

Частиною 1 ст. 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Судовий наказ підлягає виконанню за правилами, встановленими для виконання судових рішень у порядку, встановленому законом. (Ст. 160 ЦПК України).

Відповідно до ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо:

1) заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку;

2) заявлено вимогу про компенсацію витрат на проведення розшуку відповідача, боржника, дитини або транспортних засобів боржника;

3) заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості;

4) заявлено вимогу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб;

5) заявлено вимогу про стягнення аліментів на дитину у твердій грошовій сумі в розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб;

6) заявлено вимогу про повернення вартості товару неналежної якості, якщо є рішення суду, яке набрало законної сили, про встановлення факту продажу товару неналежної якості, ухвалене на користь невизначеного кола споживачів;

7) заявлено вимогу до юридичної особи або фізичної особи - підприємця про стягнення заборгованості за договором (іншим, ніж про надання житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення), укладеним у письмовій (в тому числі електронній) формі, якщо сума вимоги не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Особа має право звернутися до суду з вимогами, визначеними у частині першій цієї статті, в наказному або в спрощеному позовному провадженні на свій вибір.

Статтею 170 ЦПК України визначено вимоги щодо форми та змісту заяви про скасування судового наказу та строки її подання.

Частиною 1 цієї статті передбачено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частинами 2 та 3 ст. 170 ЦПК України передбачено, що заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Заява про скасування судового наказу має містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України;

3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Згідно з п.1 ч.5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір не справляється за подання заяви про скасування судового наказу.

Разом із цим, 03 жовтня 2017 року Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, доповнено пп.4-2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», яким встановлено, що за подання до суду заяви про скасування судового наказу сплачується судовий збір у розмірі 0.05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, за подання до суду заяви про скасування судового наказу необхідно сплатити судовий збір відповідно до пп. 4-2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у розмірі 0, 05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Згідно вимог ч. 3 ст. 171 ЦПК України в разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

Як свідчать матеріали справи, в порушення вимог п. 2 ч. 3, п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу не містить повного найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; до заяви про скасування судового наказу не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору.

Висновок суду першої інстанції про наявність підстав для повернення заяви без розгляду, відповідає вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Повернення без розгляду заяви про скасування судового наказу не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не позбавляє права боржника на повторне звернення до суду з заявою, яка оформлена відповідно до вимог ст. 170 ЦПК України.

Доводи апеляційної скарги про те, що КП «Жилкомсервіс» надає неналежні послуг та він за місцем своєї реєстрації не проживає, у зв`язку з чим відсутні підстави для стягнення з ОСОБА_1 на користь КП «Жилкомсервіс» суми заборгованості за утримання будинків і споруд та прибудинкових територій за період з 01 липня 2016 року по 01 червня 2019 року в розмірі 3009,76 грн зводяться до незгоди боржника з виданим судом судовим наказом від 08 липня 2019 року і колегією суддів не приймаються як такі, що не стосуються питання законності та обґрунтованості оскаржуваної ухвали суду.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду постановлена з додержанням вимог закону.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 369, 375, 381, 382, 383, 384, ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 26 липня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 10 грудня 2019 року.

Головуючий І.О. Бровченко

Судді І.В. Бурлака

А.І. Колтунова