Справа № 161/1916/19
Провадження № 4-с/161/23/19

ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

11 лютого 2019 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Пахолюк А.М., розглянувши скаргу ОСОБА_1 на дії головного державного виконавця Другого відділу Державної виконавчої служби м. Луцьк Головного територіального управління юстиції у Волинській області ОСОБА_2,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся в суд із скаргою на дії головного державного виконавця Другого відділу Державної виконавчої служби м. Луцьк Головного територіального управління юстиції у Волинській області (далі Другого ВДВС м. Луцьк ГТУЮ у Волинській області) ОСОБА_2

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Із матеріалів справи вбачається, що заявник просить визнати дії головного державного виконавця Другого ВДВС м. Луцьк ГТУЮ у Волинській області ОСОБА_2 у виконавчому провадженні №49916393, щодо прийняття висновку про ринкову вартість обєкта оцінки субєктом оціночної діяльності субєкта господарювання КЕФ «Експертиза-Тоутал» від 15.01.2019 року, що був складений з порушенням.

Аналізуючи матеріали справи, суд приходить до висновку, що у відкритті провадження у даній справі слід відмовити, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження», визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" (далі Закон № 2658-ІІІ).

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб'єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені Законом № 2658-III.

Згідно із частиною четвертою статті 3 цього Закону процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Підставою проведення оцінки майна є, зокрема, договір між суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання та замовником оцінки, який укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім (за змістом частини першої статті 10 і частини першої статті 11 Закону № 2658-III).

Відповідно до статті 33 Закону № 2658-III спори, пов'язані з оцінкою майна, майнових прав, вирішуються в судовому порядку.

Статтею 32 Закону № 2658-III передбачена відповідальність оцінювачів та суб'єктів оціночної діяльності, частиною другою якої визначено, що оцінювачі та суб'єкти оціночної діяльності - суб'єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема, за недостовірність чи необ'єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Відтак, чинним законодавством України передбачені підстави відповідальності суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема, недостовірність чи необ'єктивність оцінки майна) ним своїх обов'язків.

Водночас висновок про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності (частина перша статті 12 Закону № 2658-III).

Системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що висновок по оцінку майна є документом, який фіксує дії суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов'язків, визначених законом і встановлених відповідним договором.

Висновок про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності.

Таким чином, встановлена правова природа висновку про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов'язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів.

Зазначена правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 13 березня 2018 року (справа №914/881/17, провадження № 12-18гс18).

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що у відкритті провадження у справі за скаргою ОСОБА_1, слід відмовити, оскільки, фактично вимоги скаржника зводяться до оспорювання дійсності звіту про оцінку майна боржника.

Керуючись ст. ст. 186, 258-260, 353, 354 ЦПК України, Законом України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року № 1404-VIII, Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у відкриті провадження у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії головного державного виконавця Другого відділу Державної виконавчої служби м. Луцьк Головного територіального управління юстиції у Волинській області ОСОБА_2.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

У відповідності до п.п.15.5) п. 1 Розділу ХШ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Луцького міськрайонного суду А.М. Пахолюк