печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 січня 2019 року Печерський районний суд міста Києва

у складі: головуючого судді - Писанця В.А.,

при секретарі судових засідань - Ясеновенко К.О.,

за участю: позивача - ОСОБА_2,

її представників - ОСОБА_3, ОСОБА_4,

відповідача І - ОСОБА_5., його представника - ОСОБА_6,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_7, ОСОБА_5, третя особа - Комунальне підприємство по утриманню житлового господарства Печерського району міста Києва «Хрещатик», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_2 звернулась до суду із позовом про стягнення з відповідачів завданої матеріальної шкоди у розмірі 8 042,00 грн., відшкодування моральної шкоди в сумі 5 000,00 грн., стягнення з відповідачів витрат на правову допомогу та судового збору, мотивуючи вимоги тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1, з вини відповідачів, власників квартири АДРЕСА_2, яка знаходиться поверхом вище, було затоплено житло позивача, внаслідок чого завдано їй матеріальну та моральну шкоду.

Вислухавши позивача та її представників, які вимоги позову підтримали та просили задовольнити, а також відповідача та його представника, які проти задоволення позову заперечували, суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступного.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1, що підтверджується договором купівлі-продажу від 19 квітня 1995 року, посвідченого державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Капельною Н.М. та зареєстровано в реєстрі за № 4ц-392 (а.с. 99-100).

27 листопада 2015 року відбулося залиття квартири АДРЕСА_1 вищезазначеного будинку з квартири, що знаходиться поверхом вище з квартири АДРЕСА_2, власником якої є відповідачі.

Відповідно до Акту про залиття, аварії, що трапилося на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) ЖЕД «Печерськжитло» складеного 02 грудня 2015 року, що 27 листопада 2015 року залиття квартири АДРЕСА_1 сталося внаслідок того, що у квартирі АДРЕСА_2 було пошкоджено фільтр очистки води у ванній кімнаті даної квартири, влаштованого його власниками самостійно. Та під час даного обстеження встановлені пошкоження у житловій квартирі АДРЕСА_1, а саме: у приміщенні ванної кімнати загальною S=2,5 кв.м. спостерігається залиття стелі по всій площині (стеля підвісна, обклеєна шпалерами та водоемульсійне пофарбування) з переходом на стіни. Стіни приблизно від підлоги два метри висотою обклеєні кахельною плиткою по всьому периметру ванної кімнати, вище кахельної плитки стіни обклеєні шпалерами та водоемульсійне пофарбування. На стінах вище кахельної плитки спостерігаються сліди від залиття по всьому периметру ванної кімнати (а.с. 103).

Відповідно до локального кошторису на будівельні роботи № 2-1-1 вартість будівництва, розмір майнової шкоди, який завдано позивачу в результаті залиття квартири її квартири станом на день складання звіту становить 8 042,00 грн. (а.с. 104-110)

Частиною першою статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Згідно ч. 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Вдаючись в аналіз даних положень закону, для покладення на особу відповідальності за заподіяння майнової та моральної шкоди, зокрема в результаті бездіяльності заподіювача, необхідна сукупність таких обов'язкових умов: наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв'язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою, вина в заподіянні шкоди.

Таким чином, деліктна відповідальність настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Оскільки, в судовому засіданні та у запереченнях сторони відповідачів, останніми не заперечувався факт залиття квартири, а лише вказувалось на невідповідності причин такого залиття, проте доказів на підтвердження своєї позиції надано не було, а відтак суд приходить до висновку про доведення обставин на які має місце посилання позивача.

За наведених обставин, підлягають задоволенню позовні вимоги про відшкодування майнової шкоди в розмірі 8 042,00 грн.

Разом з тим, вимоги позивача про стягнення з відповідача моральної шкоди задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.

Згідно ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування.

Поряд із цим, моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

У відповідності до роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, даних у п. 9 постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» за № 4 від 31 березня 1995 року з подальшими змінами та доповненнями, розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених позовних вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних та фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин.

Проаналізувавши зазначені норми закону та зібрані докази у справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що оскільки в ході розгляду справи не знайшов свого підтвердження факт завдання моральної шкоди позивачу, яка полягає в нанесенні моральних страждань, які призвели до погіршення стану здоров'я, з урахуванням засад розумності, виваженості та справедливості, позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

Стосовно вимог позивача щодо відшкодування за рахунок відповідачів витрат на правову допомогу, слід зазначити наступне.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу та їх відшкодування за рахунок опонента у судовому процесі, сторонам необхідно надати суду такі докази: 1) договір про надання правничої допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.); 2) документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов'язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження та ін.); 3) докази щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт (акти наданих послуг, акти виконаних робіт та ін.); 4) інші документи, що підтверджують обсяг, вартість наданих послуг або витрати адвоката, необхідні для надання правничої допомоги.

Таким чином, суд знаходить підтвердженими вимоги позивача щодо відшкодування за рахунок відповідачів витрат на правову допомогу у наданих в обґрунтування даної вимоги матеріалах, а відтак з відповідачів підлягає солідарному стягненню сума у розмірі 1 500,00 грн.

За правилами ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача сума сплаченого судового збору пропорційно задоволеним позовним вимогам в сумі 551,21 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 10, 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 133, 141, 209-211, 223, 247, 258, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_7, ОСОБА_5, третя особа - Комунальне підприємство по утриманню житлового господарства Печерського району міста Києва «Хрещатик», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди - задовольнити частково.

Стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_7 та ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду у розмірі 8 042,00 грн., витрат на правову допомогу в сумі 1 500,00 грн. та судовий збір у розмірі 551,21 грн.

В задоволенні решти вимог позову відмовити.

Позивач - ОСОБА_2 (АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1);

Відповідач І - ОСОБА_7 (АДРЕСА_2, РНОКПП НОМЕР_2);

Відповідач ІІ - ОСОБА_5 (АДРЕСА_2, РНОКПП НОМЕР_3).

Рішення може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня його проголошення, шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд міста Києва.

Учасник справи, якому рішення суду не була вручена у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 08 лютого 2019 року.

Суддя В. А. Писанець