Справа № 398/4307/19
Провадження № 2/398/2233/19
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"09" грудня 2019 р., суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Ніколаєв М.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, у якому просить стягнути з ОСОБА_2 на користь позивача грошову компенсацію, що становить Ѕ вартості нерухомого майна у розмірі 130 000, 00 грн. замість частки позивача у праві спільної сумісної власності на нерухоме майно у будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Дослідивши заяву та додані документи, суддя дійшов висновку, що вказана заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Так, у позовній заяві позивачем зазначено, що подана позовна заява про поділ майна подружжя. Проте, у прохальній частині позовної заяви позивач просить стягнути з ОСОБА_2 на користь позивача грошову компенсацію, що становить Ѕ вартості нерухомого майна у розмірі 130 000, 00 грн. замість частки позивача у праві спільної сумісної власності на нерухоме майно у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , і при цьому, всупереч вимогам п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не вказує, яким саме чином у рішенні необхідно поділити спільне майно подружжя яке майно, та у яких частках.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Так, у позовній заяві позивач зазначає, що у період перебування у шлюбі з відповідачем улітку 2002 року ними було придбано за договором купівлі-продажу будинок за адресою: АДРЕСА_1 , проте, у позовній заяві позивачем не зазначено посилання на докази, якими підтверджується вказаний факт, тобто посилання на докази, якими підтверджується право власності на спірний будинок.

Позовна заява повинна містити ціну позову, щодо вимог майнового характеру. (п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 року "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою КМУ «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21.08.2014року № 358.

У відповідності до п. п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі - оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог постановою КМУ «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21.08.2014року № 358, оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» хоча б за однією із спеціалізацій у межах напряму "Оцінка об`єктів у матеріальній формі і напряму", "Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності".

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21 серпня 2014року строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Позивачем у позові зазначено ціну позову 130 000,00 грн., а до матеріалів позовної заяви в підтвердження ціни позову долучено копію довідки № 16/3 від 10.07.2019 року ТОВ «Інкопмарк», відповідно до якої встановлено вартість спірної квартири. Проте відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", довідка не є документом, який підтверджує власність майна, що унеможливлює визначити дійсну ціну позовних вимог, та, відповідно, розмір судового збору, який необхідно сплатити.

Крім того, згідно з ч. 2ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Частиною 5 статті 95 ЦПК України встановлено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу, підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Позивачем до матеріалів позовної заяви долучено копію рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05.04.2018 року у справі № 398/564/18 (провадження № 2/398/1205/18), яка не завірена судом, який його видав.

Зазначаючи про належність засвідчення копії рішення, суд звертає увагу, що така копія повинна бути підписана та скріплена гербовою печаткою суду згідно п. 13.7 Інструкції з діловодства в місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 17.12.2013 № 173 та з відміткою про набрання судовим рішенням законної сили.

Таким чином, в порушення вимог ст. 177 ЦПК України, до заяви долучена копія рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05.04.2018 року у справі № 398/564/18 (провадження № 2/398/1205/18), яка не завірена належним чином згідно чинного законодавства.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно пункту 26 постанови Пленуму ВССУ № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зі змінами, внесеним постановою Пленуму №10 від 25.09.2015 року, суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

Крім того, згідно п. 26 вказаної постанови суди повинні перевіряти зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, використовуючи способи, передбачені ЦПК України, зокрема в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування такого фонду.

Перевірку зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України реалізовано за допомогою комп`ютерної програми документообігу загальних судів "Д-3". Дані, щодо підтвердження сплати (повернення) судового збору надходять в автоматичному режимі до "Д-3", при цьому виконується автоматичне поєднання записів про сплату (повернення) судового збору, які зазначаються в картці справи, з записами підтверджень про оплату (повернення) судового збору, які надійшли з Державної казначейської служби України.

До матеріалів позовної заяви позивач надав квитанцію № N1D7441288 від 19.07.2018 року про сплату судового збору у розмірі 2600,00 грн.

Однак, станом на 09.12.2019 року відсутнє підтвердження про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України, а саме: в автоматизовані системі КП «Д-3» відсутній показник (Виписка про зарахування судового збору) автоматичного поєднання платіжного доручення з Олександрійським управлінням Державної казначейської служби України Кіровоградської області.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч. 1 ст. 185 ЦПК України).

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків.

Запропонувати позивачеві усунути зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки, та подати до суду нову позовну заяву, в якій додатково вказати:

- передбачений законом або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, тобто вказати яким саме чином у рішенні необхідно поділити спільне майно подружжя яке майно, та у яких частках;

- посилання на докази, що підтверджують право власності на спірний будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- дійсну ціну позову, яку визначити на підставі звіту про оцінку майна, який відповідатиме вимогам ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність».

Запропонувати позивачу усунути зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки, та подати до суду належним чином завірену копію рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05.04.2018 року у справі № 398/564/18 (провадження № 2/398/1205/18).

Запропонувати позивачу направити до суду підтвердження зарахування сплаченого ним судового збору до Державного бюджету України згідно квитанції № N1D7441288 від 19.07.2018 року про сплату судового збору у розмірі 2600,00 грн.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви в п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили після підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: М.В. Ніколаєв