У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.07.2019 Справа №607/16128/19

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Грицай К.М., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви кооперативу «СОЮЗ» до ОСОБА_1 про стягнення коштів , -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до кооперативу «Союз» про визнання майнових прав та права власності на об`єкт нерухомості.

Через канцелярію суду від представника відповідача кооперативу «Союз» Парубія І.М. надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 про стягнення коштів з клопотанням про його прийняття до спільного розгляду з первісним позовом.

Вивчивши матеріали справи та подані заяви, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно вимог ч.ч. 1, 2 ст.194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зазначена позовна заява не відповідає вказаним вимогам, оскільки при пред`явленні зазначеного позову позивачем не сплачено судового збору та не подано квитанцію про сплату судового збору.

При цьому, разом із позовною заявою подане клопотання про відстрочення сплати судового збору до моменту винесення судом рішення.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 177 ЦПК України, уразі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Як вбачається з позовної заяви та долучених до неї матеріалів, підстави для звільнення від сплати судового збору, передбачені ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відсутні, тому у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору необхідно відмовити.

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір відповідно до наступних вимог закону.

Згідно з п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою сплачується судовий збір в розмірі 1,5 % ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1921,00 грн. (згідно розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1921 гривні станом на 01 січня 2019 року) та не більше 350 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 672350,00 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1921,00 грн. за вимогу майнового характеру.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення такої ухвали.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону,зустрічну позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк у десять днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, а саме сплатити судовий збір в розмірі 1921,00 гривень на розрахунковий рахунок: 9002, код отримувача: 37977726; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); отримувач: УК м. Тернопіль/м. Тернопіль/22030101, код бюджетної класифікації 22030101; МФО 899998, призначення платежу - Судовий збір, та надати суду оригінал квитанції про його сплату.

На підставі наведеного і, керуючись ст.ст. 175, 185, 194 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотанняпредставника відповідача кооперативу «Союз» Парубія І.М. про відточення сплати судового збору до моменту винесення судом рішення - відмовити.

Позовну заяву кооперативу «СОЮЗ» до ОСОБА_1 про стягнення коштів залишити без руху і надати позивачу строк у десять днів з дня вручення ухвали суду, для усунення недоліків.

У випадку виконання позивачем вищевказаних вимог ухвали у визначений термін, позовна заява буде вважатись поданою у день первісного подання її до суду. Інакше заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддяК. М. Грицай