Провадження № 2/161/3143/19
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

01 серпня 2019 року суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Пушкарчук В.П., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , виконавчого комітету Луцької міської ради про визнання незаконними дій органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб та скасування рішення від 11.02.2018 року,-

в с т а н о в и в:

31 липня 2019 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , виконавчого комітету Луцької міської ради про визнання незаконними дій органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб та скасування рішення від 11.02.2018 року, в якому просить суд визнати незаконними дії органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб - ОСОБА_3 і ОСОБА_4 та скасувати рішення від 11.02.2018 року щодо внесення запису про скасування державної реєстрації права власності за номером 15501165 розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відкритого на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 01 і реєстрації на праві приватної власності за ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. ст. 15, 16 ЦК України регулюється право на захист цивільних прав та інтересів, зокрема, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 3 ст. 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач звернувся до місцевого загального суду з вимогою про визнання незаконними дій органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб та скасувати рішення, щодо внесення запису про скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно. При цьому, предмет спору стосовно майна або майнових прав відсутній.

Зі змісту статті 2 КАС України слідує, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Однією з визначальних ознак приватноправових відносин є наявність майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Разом з тим, участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою класифікації спору як публічно-правового. Однак не кожен спір за участю суб`єкта владних повноважень є публічно-правовим.

Тобто, положеннями ч. 1ст. 19 КАС України законодавець чітко визначив юрисдикцію загальних судів за предметним складом спірних правовідносин, зокрема те, що вимоги стосовно зняття з реєстрації та поновлення такої реєстрації, можуть бути предметом розгляду в порядку цивільного судочинства за умови, якщо такі вимоги є похідними від основної вимоги щодо спору стосовно такого майна або майнових прав.

Отже, при відсутності спору щодо майна або майнових прав самостійна вимога стосовно скасування реєстраційних дій не може бути розглянута судом у порядку цивільного судочинства.

Таким чином, зважаючи на вищевикладене, суд вважає, що у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , виконавчого комітету Луцької міської ради про визнання незаконними дій органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб та скасування рішення від 11.02.2018 року, слід відмовити.

Керуючись с ст.186 ч. 1 п. 1 ЦПК України ЦПК України, суддя,-

у х в а л и в:

У відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , виконавчого комітету Луцької міської ради про визнання незаконними дій органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб та скасування рішення від 11.02.2018 року - відмовити.

Роз`яснити позивачу право на звернення з адміністративною позовною заявою за правилами Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області В.П. Пушкарчук