Ухвала

31 липня 2019 року

м. Київ

справа № 225/6813/17

провадження № 61-13479ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Краснощокова Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Донецького апеляційного суду

від 20 грудня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави в особі Торецького міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Донецькій області, Державної казначейської служби України в м. Торецьку Донецької області, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вищевказаним позовом,

у якому просив стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України, шляхом списання з рахунку, призначеного для відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів державної влади за бюджетною програмою 3504030, на його користь 8 645 грн

у рахунок відшкодування майнової шкоди та 12 000 грн у рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок неправомірної бездіяльності Торецького міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області.

Рішенням Дзержинського районного суду Донецької області від 11 червня

2018 року позов задоволено частково. Стягнуто з Державного бюджету України на користь позивача моральну шкоду в розмірі 10 000 грн. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Донецького апеляційного суду від 20 грудня 2018 року апеляційну скаргу Торецького міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Донецькій області на рішення Дзержинського районного суду Донецької області від 11 червня 2018 року задоволено частково. Рішення Дзержинського районного суду Донецької області від 11 червня 2018 року в частині стягнення моральної шкоди змінено, стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 1 000 грн, шляхом списання з рахунку, призначеного для відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів державної влади за бюджетною програмою 3504030. В іншій частині залишено без змін.

У липні 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1

у якій останній, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить постанову суду апеляційної інстанції скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тлумачення статті 19 ЦПК України свідчить, що малозначна справа є такою

в силу своїх властивостей, незалежно від того чи визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції. Оскільки частина шоста статті 19 ЦПК України розміщена

в розділі 1 Загальних положень ЦПК України, то вона поширюються

й на стадію касаційного провадження.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом

на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

У вказаній справі ціна позову становить 20 645 грн, яка станом на 01 січня

2019 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921 грн ? 100 = 192 100 грн), а тому у розумінні ЦПК України справа є малозначною.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню.

Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Зазначене відповідає Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 19, 260, 389, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Донецького апеляційного суду від 20 грудня

2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави в особі Торецького міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Донецькій області, Державної казначейської служби України в м. Торецьку Донецької області, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Краснощоков