Справа № 397/1178/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19.09.2019 року. Олександрівський районний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого - судді Мирошниченка Д.В.,
за участю: секретаря судового засідання - Петренко Л.О.,
розглянувши у судовому засіданні у порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом представника Гребенюка Олександра Сергійовича, який діє в інтересах позивача Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (далі АТ КБ «ПриватБанк») до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що відповідно до підписаної заяви б/н від 17.02.2015 року ОСОБА_1 отримав кредит у розмірі 700,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», складає між ним та Банком Договір, що підтверджується його підписом у заяві.
Ухвалою судді від 19.08.2019 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи у порядку спрощеного провадження з викликом сторін (а.с. 38-39).
Представник позивача у судове засідання не з?явився, надав клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, не заперечував проти заочного розгляду справи (а.с. 34).
Відповідач, у відповідності до ст. 128 Цивільного процесуального кодексу (далі ЦПК) України, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, проте у судове засідання, призначене на 19.09.2019 року, не з?явився, про причини неявки суду не повідомив, відзив не подав (а.с. 43).
Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Справа розглядається за правилами спрощеного провадження, на підставі наявних доказів.
Тому, згідно ст.ст. 280-281 ЦПК України, суд проводить заочний розгляд даної справи за відсутності відповідача, про що постановлена відповідна ухвала, на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.
Згідно заяви про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг в ПриватБанку від 17.02.2015 року, ОСОБА_1 звернувся до банку щодо отримання кредиту у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач був ознайомлений та згодний з Умовами та Правилами надання банківських послуг, тарифами банку, які були надані для ознайомлення у письмовому вигляді; своїм підписом підтвердив факт отримання повної інформації про умови кредитування, а також погодився, що його заява разом з пам`яткою клієнта, умовами і правилами надання банківських послуг, тарифами складають договір про надання банківських послуг (а.с. 8).
Відповідно до Умов і правил надання банківських послуг:
п. 1.1.7.12 - договір діє протягом 12 місяців з моменту підписання. Якщо протягом цього терміну жодна зі сторін не проінформує іншу сторону про припинення дії Договору, він автоматично лонгується на такий же термін;
п. 2.1.1.5.5 - позичальник зобов`язаний погашати заборгованість по кредиту, відсоткам за його користування, по перевищенні платіжного ліміту, а також оплачувати комісію на умовах, передбачених даним Договором;
п. 2.1.1.5.6. - у разі невиконання зобов`язань за Договором, на вимогу Банку виконати зобов`язання з повернення Кредиту (у тому числі простроченого кредиту та Овердрафту), оплати Винагороди Банку;
п. 2.1.1.7.6. - при порушенні позичальником строків платежів по будь-якому з грошових зобов`язань, передбачених Договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобов`язаний сплатити Банку штраф у розмірі 500 грн. + 5% від суми позову;
п. 2.1.1.12.11 - банк має право вимагати дострокового виконання боргових зобов`язань в цілому або у встановленій Банком долі в разі невиконання боржником своїх боргових та інших обов`язків за цим Договором (а.с. 10-24).
Згідно довідки з ЄДРПОУ, свідоцтва про державну реєстрацію юридичної особи, банківської ліцензії та Статуту, АТ КБ «ПриватБанк» є юридичною особою, має право на здійснення банківських операцій (а.с. 27-31).
Відносини, що склалися між сторонами відносяться до правовідносин щодо укладання правочинів - договорів, зокрема кредитного договору, а тому, в даному випадку, необхідно керуватися главами 48, 49, 71 Цивільного кодексу (далі ЦК) України.
Згідно ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору та вимог Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
Статтею 530 ЦК України передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.
Відповідно до ч. 1 ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Із змісту ст. 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Таким чином встановлено, що на підставі договору про надання банківських послуг від 17.02.2015 року відповідач отримав кредит у розмірі 700, 00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.
Відповідач кредитні кошти отримував за допомогою кредитної картки, а вчасно грошові зобов`язання за договором не виконував, тому утворилася заборгованість, а отже, позовні вимоги є законними та обґрунтованими.
Разом з тим, вирішуючи питання про стягнення пені та штрафів, суд виходить з наступного.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов?язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов?язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Саме така правова позиція висловлена Верховним Судом у цивільній справі № 344/3834/16-ц від 28.11.2018 року.
Оскільки, пеня і штраф нараховані за одне і теж зобов?язання - порушення строків погашення кредиту, тому стягненню з відповідача підлягає лише пеня, а тому позов необхідно задовольнити частково.
На підставі ст. 141 ЦПК України, судові витрати, понесені позивачем, необхідно стягнути з відповідача пропорційно до задоволених вимог.
Керуючись ст.ст. 141, 178, 259, 264-265, 274, 279-282, 284, 354 ЦПК України, суд, -
Позов представника Гребенюка Олександра Сергійовича, який діє в інтересах позивача Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити частково.
-заборгованості за простроченим тілом кредиту -1252 грн. 86 коп.,
-нарахованої пені за прострочене зобов`язання - 6973 грн. 55 коп.,
- нарахованої пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. - 2350 грн. 00 коп.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» судові витрати у розмірі 1750 (одна тисяча сімсот п`ятдесят) гривень 61 (шістдесят одну) копійку.
У задоволенні решти вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
На заочне рішення суду, протягом 30 днів з дня його проголошення може бути подана апеляційна скарга до Кропивницького апеляційного суду через Олександрівський районний суд Кіровоградської області.
Відповідач: ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , рнокпп - НОМЕР_1 .
Суддя : (підпис)
Рішення набуло законної сили "____" _________ 201______ року та підлягає виконанню.

Оригінал рішення зберігається у справі № 397/1178/19 .

Суддя Олександрівського районного суду

Кіровоградської області Д.В.Мирошниченко