САМАРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Справа № 206/6590/19
2/206/1590/19
УХВАЛА

10 грудня 2019 року у місті Дніпрі суддя Самарського районного суду міста Дніпропетровська Сухоруков А.О. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Комунальне підприємство «Житлове господарство Самарського району» Дніпровської міської ради, Центр надання адміністративних послуг Дніпровської міської ради відділ ЦНАП «Лівобережний» про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття її з реєстрації,

ВСТАНОВИВ

29 листопада 2019 року позивач звернувся до суду з зазначеною позовною заявою.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов, зокрема ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана без додержання вимог ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява, зокрема повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

В той же час, в позовній заяві позивачем зазначений перелік документів, що не відповідає документам фактично долученим до позовної заяви, а саме: зазначений перелік містить інформацію про долучення до позовної заяви оригіналу платіжного доручення про оплату судового збору.

Однак оглянувши позовну заяву, остання не містить оригіналу платіжного доручення про оплату судового збору, що також підтверджується довідкою суду.

Позовна заява містить лише копію квитанції № 0.0..1 від 20.11.2019 року.

Між тим, вказаний документ не є належним підтвердженням сплати судового збору з огляду на наступне.

Відповідно до статті 9 Закону України "Про судовий збір" суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення, що відповідає пункту 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління НБУ від 21.01.2004 № 22 (додаток № 2 до постанови).

Так відповідні документи (платіжні документи) мають подаватись до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Вказаний висновок суду, також, кореспондується із роз`ясненнями наданими у п. 26 Постанови від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах».

До матеріалів справи додано копію квитанції, а тому не може бути визнане судом належним доказом сплати судового збору.

Отже у порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не долучено документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Окрім цього, відповідно до ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачем крім вимоги немайнового характеру про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням заявлено ще одну вимогу немайнового характеру про зобов`язання зняти з реєстрації.

Відповідно до п. 1.2.2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі - 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Частиною 9 ст. 19 ЦПК України визначено, що для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Отже враховуючи розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2019 становить 1921 гривень 00 копійок, розмір судового збору за подання заяви немайнового характеру складає 768,40грн.

Тому позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 768,40грн. і за вимогу про зобов`язання зняти з реєстрації.

Для сплати судового збору повідомляю реквізити та відповідні ставки судового збору:

Отримувач коштівУК в Iндустр.р.м.Дніпра/Сам.р/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37989295
Банк отримувачаКазначейство України (ЕАП)
Код банку отримувача (МФО)899998
Рахунок отримувачаUA6004010
Код класифікації доходів бюджету22030101
Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Самарський районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа)

Крім того, позивач не підтвердив відповідність копій письмових доказів оригіналу, які знаходяться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення відповідно до п. 5 ст. 95 ЦПК України.

Також слід звернути увагу, що у відповідності до ст. 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі: заяви особи або її законного представника; судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою, тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В свою чергу, суддя звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи викладене суддя приходить до висновку, що позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, що відповідає вимогам ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу строк 2 дні з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме:

- надати докази, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі (за відсутності сплатити судовий збір у розмірі 768,40грн. за вимогу про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням);

- доплатити судовий збір у розмірі 768,40грн. за вимогу немайнового характеру про зобов`язання зняти з реєстрації.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://sm.dp.court.gov.ua.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя А.О. Сухоруков