У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Справа №338/1112/19

17 вересня 2019 року селище Богородчани

Суддя Богородчанського районного суду Івано-Франківської області Шишко О.А., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Глибівської сільської ради Богородчанського району про визнання права на завершення приватизації та державну реєстрацію права власності на своє ім`я на земельні ділянки, а також визнання незаконним та скасування рішення сільської ради, визнання незаконними та скасування рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно Богородчанської РДА Пронь О.Д.,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до Глибівської сільської ради Богородчанського району про визнання права на завершення приватизації та державну реєстрацію права власності на своє ім`я на земельні ділянки, а також визнання незаконним та скасування рішення сільської ради, визнання незаконними та скасування рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно Богородчанської РДА Пронь О.Д.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, приходжу до переконання, що позовна заява підлягає залишенню без руху, як така, що не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Частиною 1 статті 175 ЦПК передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Згідно з п.п. 8 - 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві повинні бути вказані: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Одночасно з позовною заявою позивачем подано клопотання про звільнення його від сплати судового збору, обґрунтоване тим, що розмір судового збору за подання позовної заяви перевищує 5% його річного доходу за попередній календарний рік. На підтвердження зазначених обставин ОСОБА_1 подано копію відомостей з Державного реєстру ФОПП про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 по 4 квартал 2018 року.

Вивчивши доводи зазначеного клопотання та додані до нього докази, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 1 та 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі зокрема, за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Разом з тим, звільнення від сплати судового збору є правом суду, а відповідне клопотання сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до суду та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами.

Вважаю, що позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б підтверджували його складний майновий стан на момент подачі позовної заяви 11 вересня 2019 року (відсутність коштів на банківських рахунках, відсутність доходу у членів сім`ї тощо) та не дають йому можливості сплатити судовий збір у встановленому законодавством розмірі. Долучена до позову копія відомостей з Державного реєстру ФОПП від 27.02.2019 року, не містить достатніх даних про дійсний майновий стан позивача, які могли б бути підставою для звільнення його від сплати судового збору.

З урахуванням наведеного та зважаючи на те, що позивач є працездатною особою, клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру слід сплатити судовий збір - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 768 грн. 40 коп.

Згідно з п.10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Позовна заява, подана ОСОБА_1 , містить сім самостійних вимог немайнового характеру, отже розмір судового збору, належного до сплати за подання даного позову, становить 5378 грн. 80 коп.

Судовий збір у вказаному розмірі позивачу слід сплатити на рахунок з наступними реквізитами: отримувач коштів - УК у Богородчанському районі 22030101, рахунок отримувача - 9023, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37837821, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101, та представити суду оригінал відповідного платіжного документа.

Щодо оформлення позовної заяви, то ОСОБА_1 не зазначені дата його народження, номер і серія паспорта. Також не долучено копії сторінок паспорта, що не дає можливість суду звірити підпис позивача, проставлений на позовній матеріалі та доданих документах.

Окрім того, в позовній заяві відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Позивач ОСОБА_1 ставить, зокрема, вимогу про визнання незаконним і скасування рішень державного реєстратора прав на нерухоме майно Богородчанськох РДА Пронь О.Д. В той же час в матеріалах справи оригінал чи належним чином завірені копії зазначених рішень відсутні.

Також позивачем додано письмові докази, які в порушення вимог ч.2 ст.95 ЦПК України не засвідчені належним чином.

Крім того, позивач ставить вимогу до Глибівської сільської ради про визнання незаконними та скасування рішень Державного реєстратора прав на нерухоме майно Богородчанської РДА Пронь О.Д., не залучаючи відповідачем Державного реєстратора прав на нерухоме майно Богородчанської РДА Пронь О.Д.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху і надає позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Глибівської сільської ради Богородчанського району про визнання права на завершення приватизації та державну реєстрацію права власності на своє ім`я на земельні ділянки, а також визнати незаконним та скасувати рішення сільської ради, визнати незаконним та скасувати рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі неусунення недоліків позовної заяви в зазначений строк заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.А.Шишко