справа №619/2996/19
провадження №2/619/1213/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11.12.2019 Дергачівський районний суд Харківської області у складі:
Головуючого -судді Калмикової Л.К.,
за участю секретаря судового засідання - Кравченко К.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дергачі цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
Позивач - Акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк" звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що відповідач звернулась до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву від 15.04.2014 року, згідно якої отримала кредит у розмірі 500 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.
Відповідач не надала своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору.
У зв`язку з чим просить стягнути з відповідача на користь позивача вказану заборгованість та судовий збір.
В судове засідання представник позивача не з`явився, згідно заяви підтримує свої позовні вимоги, просить розглядати справу у його відсутність, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Згідно ч.1 ст.130 ЦПК України відповідач викликався до суду через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України. Згідно інформації, опублікованої на офіційному веб-порталі «Судова влада України» в розділі «Оголошення про виклик до суду», відповідач був повідомлений про дату та час розгляду справи, але у судове засідання не з`явився.
Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин та не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч.1 ст.281 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що між позивачем АТ КБ "ПриватБанк" та відповідачем ОСОБА_1 був укладений кредитний договір б/н від 15.04.2014 року, відповідно до якого останній отримав кредит у розмірі 500 гривень у виді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлено строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.
Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не виконав зобов`язання у встановлений договором строк.
- 4169,65 гривень - тіло кредиту;
- 2232,58 гривень - заборгованість за простроченим тілом кредиту;
- 0.0 гривень - заборгованість за відсотками;
- 3605,51 гривень - нарахована пеня за прострочене зобов`язання;
- 900 гривень - нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу, а також штрафи відповідно до умов та правил надання банківських послуг:
- 500,00 гривень - штраф (фіксована частина),
- 545,39 гривень - штраф (процентна складова).
Згідно ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України.
Згідно ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Відповідач ОСОБА_1 не надала своєчасно позивачу АТ КБ «ПриватБанк» грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, комісією, а також іншими витратами відповідно до умов договору, тобто зобов`язання за вказаним договором не виконано.
Суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача штрафу задоволенню не підлягають з наступних підстав.
Згідно ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором - свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Зазначена правова позиції наведена Верховним Судом України у постанові №6-2003цс15 від 21.10.2015 року, №6-1374цс17 від 11.10.2017 року.
З огляду на викладене позовні вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» в частині включення до загальної суми заборгованості штрафу у розмірі 500,00 гривень (фіксована частина) та штрафу у розмірі 545,39 гривень (процентна складова) є безпідставними, та у їх задоволенні необхідно відмовити.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідача пропорційно розміру задоволених вимог.
Керуючись ст.ст. 2-13, 77-80, 141, 259, 263-265, 280 ЦПК України, ст.ст. 526, 530, 549, 610, 612, 1048, 1049, 1054 ЦК України, суд,-
Позовну заяву Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» задовольнити частково.
-за тілом кредиту у розмірі 4169 (чотири тисячі сто шістдесят дев`ять) гривень 65 копійок;
-за простроченим тілом кредиту у розмірі 2232 (дві тисячі двісті тридцять дві) гривні 58 копійок;
-за пенею за прострочене зобов`язання 3605 (три тисячі шістсот п`ять) гривень 51 копійок;
-за пенею за несвоєчасну сплату боргу на суму від 100 гривень у розмірі 900 (дев`ятсот) гривень.
В іншій частині позову відмовити.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Сторони у справі:
ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , проживає: АДРЕСА_1 .
Суддя Л. К. Калмикова