13 лютого 2019 року Словянський міськрайонний суд Донецької області в складі:
головуючого судді Гусинського М.О.,
при секретарі Мірошниченко В.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Словянська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні майном, шляхом позбавлення права користування житловим приміщенням, -
14.12.2018р. до Словянського міськрайонного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні майном, шляхом позбавлення права користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що позивач є власником Ѕ частини квартири АДРЕСА_1, з яких: ј частина за договором дарування частки квартири від 15.11.2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Словянського міського нотаріального округу Донецької області ОСОБА_5, зареєстрованого в реєстрі за № 1526, подарована частка відповідачем.
Також власниками зазначеної квартири на підставі свідоцтва про право власності на житло № 1840р від 01.12.1997 року також є: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 по ј частині кожному, але вони в квартирі вони не проживають та не зареєстровані.
Після оформлення договору дарування відповідач зібрав свої речі, обіцяв знятися з реєстрації, але обіцянку не виконав та виїхав проживати за межі України.
Своїми діями відповідач перешкоджає позивачу у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном. Позивач не може отримати субсидію на оплату комунальних послуг. Просить суд усунути перешкоди у користуванні майном, шляхом позбавлення права користування житловим приміщенням ОСОБА_2.
У судове засідання позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_6 не зявились, але надали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутністю, на задоволенні позовних вимог наполягали, проти заочного розгляду справи не заперечували.
Відповідно до ч. 7 ст. 128 ЦПК України, у разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.
Під час розгляду справи, судом приймалися усі передбачені діючим законодавством заходи щодо належного повідомлення відповідачів про місце, день та час розгляду справи. Судом були спрямовані судові повістки та виклики за останньою відомою адресою місця реєстрації відповідачів, однак в судове засідання вони так і не зявились. У звязку із цим, про місце, дату та час розгляду справи відповідач був повідомлен через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
Втім, відповідач ОСОБА_2 не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не зявився у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутності від нього до суду не надходило.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
З огляду на викладене, оскільки відповідач, будучи повідомленим належним чином про дату, час і місце судового засідання не зявився у судове засідання без повідомлення причин неявки, не подав відзив, суд приходить до переконання, що у суду відсутні підстави для відкладення розгляду справи, а тому, зі згоди позивача, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280, 281 ЦПК України.
Треті особи ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не зявились, але надали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутністю, на задоволенні позовних вимог наполягали, проти заочного розгляду справи не заперечували.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню у повному обсязі за наступних підстав:
На підставі свідоцтва про право власності на житло № 1840р від 01.12.1997 року ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_7 належить квартира АДРЕСА_1 у рівних частках (а.с.5).
На підставі договора дарування частки квартири від 15.11.2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Словянського міського нотаріального округу Донецької області ОСОБА_5, зареєстрованого в реєстрі за № 1526, ОСОБА_2 подарував ОСОБА_1 ј частку квартири АДРЕСА_1 (а.с.6-7).
Відповідач зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, але з 2015 року у даній квартирі не проживає (а.с.9,12).
Згідно ч. 1, 3 ст. 405 ЦК України члени сімї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Відповідно до ч.1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна бідь-які дії, які не суперечать закону.
Відповідно до ч.1 ст. 321 ЦК України право власності є нерушимим. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Таким чином, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, так як відповідач не мешкає у вказаній квартирі з 2015 року, а тому не може чинити перепон у користуванні квартирою, а тому ОСОБА_7 потрібно визнати таким, що втратив право користування житловим приміщенням квартирою № 77 у будинку № 5 по вул. Свободи у м. Словянськ Донецької області.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 6-10, 12-14, 14, 81, 223, 259, 263 265, 273, 280, 281 ЦПК України, ст. 405 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 г. „Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні майном, шляхом позбавлення права користування житловим приміщенням - задовольнити частково.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП: НОМЕР_1 таким, що втратив право користування квартирою № 77 у будинку № 5 по вул. Свободи у м. Словянськ Донецької області.
Інші позовні вимоги залишити без задоволення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
На рішення суду позивачем може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду через Словянський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а відповідачем, в такий же строк з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Суддя Словянського міськрайонного суду М. О. Гусинський