У Х В А Л А

10 грудня 2019 року м. Київ

Справа № 754/107/17-ц

Провадження: № 22-ц/824/363/2019

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Невідомої Т.О.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 , яка є правонаступником ОСОБА_2 про відкликання апеляційної скарги ОСОБА_2

на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 листопада 2018 року, ухвалене під головуванням судді Панченко О.М.,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , правонаступниками якого є ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , до ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Захарченко С.М., про визнання недійсним договору дарування квартири

та за об`єднаним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Захарченко С.М., про визнання частково недійсним договору дарування квартири і визнання права власності на Ѕ частину квартири в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в :

В січні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що договір дарування, укладений з його внуком ОСОБА_4 є нечинним, оскільки останній обманним шляхом змусив його підписати договір. Так як ОСОБА_2 страждає катарактою, вказує що не бачив що підписує, тому на підставі ч. 1 ст. 230 ЦК України просив визнати вказаний договір недійсним.

В червні 2017 року до суду також звернулась ОСОБА_3 з позовом про визнання договору дарування недійсним, обґрунтовуючи позов тим, що всі витрати по цій квартири несла лише вона. Крім того, вона є спадкоємцем Ѕ спірної квартири, а тому вказаний договір є недійсним з огляду на те, що сам ОСОБА_2 звернувся з позовом до ОСОБА_4 про визнання даного договору недійсним.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 28 листопада 2018 року позовні вимоги ОСОБА_2 та ОСОБА_3 залишено без задоволення.

Не погодившись із таким судовим рішенням, 21 грудня 2018 року ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, просила скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити її позов у повному обсязі.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначила, що суд першої інстанції поверхнево розглянув справу, не врахував ту обставину, що оспорюваний договір дарування укладений в порушення закону та обманним шляхом.

26 грудня 2018 року з апеляційною скаргою на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 листопада 2018 року звернувся позивач ОСОБА_2 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 2 січня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 листопада 2018 року залишено без руху з підстав відсутності на ній підпису особи, яка її подала, або представником такої особи, та надано строк для усунення зазначених недоліків.

18 січня 2019 року Київським апеляційним судом за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 листопада 2018 року відкрито провадження у справі.

В ході апеляційного розгляду справи ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 3 січня 2019 року виконавчим комітетом Безуглівської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 лютого 2019 року провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 листопада 2018 року зупинено до вступу у справу правонаступників ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

01 жовтня 2019 року ухвалою Київського апеляційного суду апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 листопада 2018 року поновлено. Справу призначено до розгляду, витребувано у приватного нотаріуса Ніжинського районного нотаріального округу Бублика В.М. належним чином завірену копію спадкової справи № 22/2019 щодо майна померлого ОСОБА_2 .

Як убачається із матеріалів спадкової справи із заявами про прийняття спадщини щодо майна померлого ОСОБА_2 звернулись його діти - ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 листопада 2019 року, яка занесена до протоколу судового засідання, залучено до участі у справі ОСОБА_3 та ОСОБА_1 в якості правонаступників ОСОБА_2

20 листопада 2019 року ухвалою Київського апеляційного суду прийнято відмову ОСОБА_3 від апеляційної скарги на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 28 листопада 2018 року. Апеляційне провадження у справі закрито.

09 грудня 2019 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відкликання апеляційної скарги ОСОБА_2 . В заяві зазначено, що наслідки відмови від апеляційної ОСОБА_1 відомі.

Відповідно до ч. 3 ст. 364 ЦПК України особа, яка подала апеляційну скаргу, має право відкликати її до постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

За змістом п. 2 ч. 5 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо до постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження особа, яка подала скаргу, подала заяву про її відкликання.

Оскільки заява правонаступника ОСОБА_2 - ОСОБА_1 про відкликання апеляційної скарги подана до відкриття апеляційного провадження за даною апеляційною скаргою, суд вважає, що така заява підлягає задоволенню, а апеляційна скарга - поверненню правонаступнику скаржника.

Керуючись ст.ст. 362, 364 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , яка є правонаступником ОСОБА_2 , про відкликання апеляційної скарги задовольнити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28 листопада 2018 рокуповернути правонаступнику особи, яка подала апеляційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя: Т.О. Невідома