Провадження 2/127/2449/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2019 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: судді Бойка В.М.,

за участю секретаря Ревтюх А.О.

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу позовом Прокурора в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Вінницікій обл., Вінницького транспортного коледжу до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ТОВ «Лабораторія технічного контролю «Мир», третя особа ВК ВМР про визнання права власності держави на земельну ділянку, визнання недійсними державних актів , суд -

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_2 надав до суду заяву про залишення позову без розгляду.

Заяву мотивував тим, що із змісту позовної заяви вбачається, що підставою звернення до суду стало те, що ГУ Держгеокадастру у Вінницькій області і Вінницький транспортний коледж не вживали заходів щодо питання про визнання державного акту про право власності на землю недійсним та витребування спірних земельних ділянок з чужого незаконного володіння, при цьому не звертались до суду з відповідним позовом, що порушує інтереси держави. Однак, в правових позиціях Верховного Суду, які викладені постановах від 20 вересня 2018 року у справі № 924/1237/17, від 23 жовтня 2018 року у справі № 906/240/18, від 01 листопада 2018 у справі № 910/18770/17, зазначено, що прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може захищати інтереси держави. У правовому висновку, викладеному в Постанові Верховного Суду від 21 грудня 2018 року у справі № 922/901/17 зазначено, що лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття заяви для розгляду недостатньо. В такому разі, прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовців, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснюють встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо).

Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вважає, що відсутні підстави для залишення позову без розгляду.

Представник відповідача в судовому засіданні ОСОБА_8 підтримав заявлене клопотання.

Представник Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій обл. та ВК ВМР в судовому засіданні покладалися на розсуд суду.

Відповідач ОСОБА_1 надала до суду заяву про розгляд справи без її участі

Інші учасники в судове засідання не з"явились з невідомих суду причин.

Суд враховує що виходячи із тлумачення ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні

повноваження; 2) у разі відсутності такого органу. Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

Згідно з п. 2 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Відповідно до ч. 4 ст. 56 ЦПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обгрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини).

Суд бере до уваги, що як вбачається з матеріалів справи заступник прокурора Вінницької області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, Вінницького транспортного коледжу звернувся в суд з позовом до Відповідачів про про визнання права власності держави на земельну ділянку, визнання недійсним та скасування «Державного акта на право власності на земельну ділянку», визнання недійсним договорів купівлі-продажу земельних ділянок, скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на земельні ділянки, витребування з чужого незаконного володіння земельних ділянок.

В даному випадку підставою звернення до суду стало те, що ГУ Держгеокадастру у Вінницькій області і Вінницький транспортний коледж не вживали заходів щодо питання про визнання державного акту про право власності на землю недійсним та витребування спірних земельних ділянок з чужого незаконного володіння, при цьому не звертались до суду з відповідним позовом, що порушує інтереси держави. Однак, в правових позиціях Верховного Суду, які викладені постановах від 20 вересня 2018 року у справі № 924/1237/17, від 23 жовтня 2018 року у справі № 906/240/18, від 01 листопада 2018 у справі № 910/18770/17, зазначено, що прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може захищати інтереси держави. У правовому висновку, викладеному в Постанові Верховного Суду від 21 грудня 2018 року у справі № 922/901/17 зазначено, що лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження для прийняття заяви для розгляду недостатньо. В такому разі, прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовців, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснюють встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо), суд враховує, що таких доказів позивачем за час розгляду справи не надано.

У відповідності до ч.1 п. 3 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою яка не має повноважень на ведення справи.

Керуючись ст.ст. 131, 257, 258, 259, 260, ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Прокурора в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Вінницікій обл., Вінницького транспортного коледжу до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ТОВ «Лабораторія технічного контролю «Мир», третя особа ВК ВМР про визнання права власності держави на земельну ділянку, визнання недійсними державних актів залишити без розгляду .

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ: