Справа № 466/7859/18
У Х В А Л А

іменем України

11 листопада 2019 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді Свірідової В.В.

з участю секретаря Шаповалової Ю.О.

позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4

справа №466/7859/18

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ПАТ «Перший Український Міжнародний Банк», Комунального підприємства «Реєстрація майна та бізнесу» в особі Бойко ОСОБА_5 про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру, -

встановив:

в провадженні Шевченківського районного суду м. Львова знаходиться цивільна справа №466/7859/18 за позовною заявою ОСОБА_1 до ПАТ «Перший Український Міжнародний Банк», Комунального підприємства «Реєстрація майна та бізнесу» в особі Бойко ОСОБА_5 про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 24 вересня 2018року в порядку забезпечення позову ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк», третя особа - Комунальне підприємство «Реєстрація майна та бізнесу» в особі Бойко ОСОБА_5 про скасування державної реєстрації шляхом проведення реституції:

- накладено арешт на іпотечне майно, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 м АДРЕСА_2 , вул. АДРЕСА_2 5/4, що належить Публічному акціонерному товариству «Перший Український Міжнародний Банк», (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- заборонено Публічному акціонерному товариству «Перший Український Міжнародний Банк» відчужувати іпотечне майно, що знаходиться за адресою: 79024, м. Львів, вул. Липинського, 5/4;

- заборонено Публічному акціонерному товариству «Перший Український Міжнародний Банк» виконувати щодо іпотечного майна, що знаходиться за адресою: 79024, м. Львів, вул. Липинського, 5/4 інші зобов`язання (справа №4667674/18, 2-з/46685/18).

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Львова від 02.10.2018 відкрито провадження у справі та призначено справ до підготовчого судового засідання (т.1 а.с.80).

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 12.02.2019 закрито підготовче провадження у справі та призначено справ до судового розгляду(т.1 а.с.209).

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 28.05.2019 у задоволенні заяви представника АТ «ПУМБ» Хобти Д.О. про зустрічне забезпечення позову відмовлено (т.2 а.с.76-79).

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 20.06.2019 у задоволенні заяви представника АТ «ПУМБ» /адвоката Васильчикова І.В. про зустрічне забезпечення позову відмовлено (т.2 а.с.98-101).

22.07.2019року представник АТ «ПУМБ»/адвокат Хобта Д.О. подав до суду клопотання про зустрічне забезпечення позову, в якій просить застосувати зустрічне забезпечення по цивільній справі №466/7859/18 за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Перший Український Міжнародний Банк», Комунального підприємства «Реєстрація майна та бізнесу» в особі Бойко ОСОБА_5 про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру на час розгляду справи шляхом надання дозволу АТ «ПУМБ», його представниками 1 раз на місяць доступ для періодичної перевірки стану майна, його збереження, встановлення фактів користування майном третіми особами та попередження фізичному знищенню або виведенню з житлового фонду в нежитлове (т.2 а.с.114-115).

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 заперечив проти задоволення клопотання представника АТ «ПУМБ»/адвокат Хобта Д.О. про зустрічне забезпечення позову, покликаючись на мовити викладені в письмовому клопотанні про відмову в задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення позову, яке долучено до матеріалів справи (т. 2 а.с.129-136).

В судовому засіданні представник відповідача АТ «ПУМБ» - адвокат Васильчиков І.В. клопотання про зустрічне забезпечення позову від 22.07.2019 підтримав та просив його задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача КП «Реєстрація майна та бізнесу» в особі ОСОБА_3 - ОСОБА_4 клопотання про зустрічне забезпечення позову підтримав та просив його задовольнити.

Так, відповідно до положень ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що перебуває на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть буті спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови в позові; суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови в позові.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Верховним Судом України у постанові від 25.05.2016 року по справі №6-605цс16 зроблено висновок, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до фактичного виконання рішення суду, яким закінчується вирішення спору по суті.

Статтею 124 Конституції України задекларовано принцип обов`язковості судових рішень, який з урахуванням положень ст.ст. 2, 18, 154 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про зустрічне забезпечення. При цьому відповідно до ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, тільки у випадку забезпечення позову, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричиненні забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі "Шмалько проти України" право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про зустрічне забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторін, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Особа, яка подала заяву про зустрічне забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про зустрічне забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до зустрічного забезпечення позову. У вирішенні питання про зустрічне забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо зустрічного забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до зустрічного забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

В судовому засіданні встановлено, що позивач має зареєстроване в установленому законом порядку місце проживання (перебування) та місцезнаходження на території України та майно, що перебуває в м. Львові, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови в позові.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з врахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Також, заявником не надано жодних належних розрахунків можливих збитків, які може він понести в результаті прийнятих судом заходів забезпечення позову, та відповідного обґрунтування таких розрахунків, визначаючи розмір зустрічного забезпечення виходячи з вартості спірного майна, яке в разі задоволення позову втратить заявник. Зазначена правова позиція відповідача викладена в клопотанні, протирічить загальним принципам, які закладені законодавцем при встановленні інституту зустрічного забезпечення, яке повинно гарантувати покриття можливих збитків відповідача саме при відмові у задоволенні позову.

Враховуючи вищенаведене, приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, забезпечення збалансованості інтересів сторін, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання представника АТ «ПУМБ» - адвоката Хобта Д.О. про зустрічне забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 149-154, 259, 260, 353 ЦПК України, суд

постановив:

у задоволенні клопотання представника відповідача АТ «ПУМБ» адвоката Хобти Д.О. від 16.07.2019 року (зареєстрованого судом 22.07.2019) про вжиття заходів зустрічного забезпечення позовної заяви ОСОБА_1 до ПАТ «Перший Український Міжнародний Банк», Комунального підприємства «Реєстрація майна та бізнесу» в особі Бойко ОСОБА_5 про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів через Шевченківський районний суд м. Львова.

Повний текст ухвали виготовлено 15 листопада 2019року.

Суддя: В. В. Свірідова