Справа № 758/1301/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2019 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Захарчук С. С. ,

за участю секретаря судового засідання - Комар К. П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «Київстар», Подільського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві про зняття арешту з майна,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Подільського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві про зняття арешту з майна.

Зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його син - ОСОБА_2 .

Він разом з дружиною звернулися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті сина.

Їм були відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини, оскільки на 1/3 частини квартири, яка належала їх сину - ОСОБА_2 , було накладено арешт.

Посилаючись на те, що у зв`язку з накладеним арештом на частину квартири, яка на праві власності належала його сину, він з дружиною не можуть оформити спадкові права після смерті сина, просив зняти арешт та заборону відчуження з 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_2 та накладеного на підстав постанови від 19.02.07 Подільського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва, зобов`язати відповідача зняти арешт та заборону відчуження з зазначеної частини нерухомого майна шляхом внесення відповідних змін до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

У подальшому в якості співвідповідача по справі, за заявою позивача, було залучено приватне акціонерне товариство «Київстар» (далі - ПАТ «Київстар»).

У судовому засіданні позивач підтримав позов з викладених у ньому підстав та просив позов задовольнити у повному обсязі.

У судовому засіданні представник ПАТ «Київстар» вказав на те, що арешт майна не знятий з вини Подільського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві.

Представник Подільського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві у судове засідання не з`явився, суд, відповідно до ст. 223 ЦПК України, ухвалив розглядати справу за відсутності представника відповідача.

Вислухавши пояснення позивача, представника відповідача, дослідивши та оцінивши письмові докази в справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом установлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 23.03.05 ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 є власниками квартири АДРЕСА_1 в рівних долях (а.с. 6).

Відповідно до постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 19.02.07, винесеної державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Подільського району м. Києва Хачатуровою В.О., для забезпечення виконання рішення Солом`янського районного суду м. Києва накладено арешт на майно боржника - ОСОБА_2 , а саме: 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 та заборонено здійснювати відчуження зазначеної частини квартири (а.с. 11).

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 5).

Обґрунтовуючи позов, позивач посилався на те, що у зв`язку з накладеним арештом на частину квартири, яка на праві власності належить померлому ОСОБА_2 , він з дружиною не може оформити право на спадкове майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» (далі - Закон) особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Згідно з роз`ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 2 постанови від 3 червня 2016 року N 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» (далі - постанова) позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 5 постанови, зокрема, у разі, якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом ЦПК. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено статтею 60 Закону про виконавче провадження.

Отже, з позовом до суду про визнання права власності та зняття арешту з майна може звернутися власник / володілець майна, якщо він вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить йому, а не боржникові.

Як установлено в судовому засіданні, власником 1/3 частини спірної квартири є ОСОБА_2 (а.с. 11).

Ураховуючи те, що в силу норм ст. 59 Закону до суду з позовом про визнання права власності та зняття арешту з майна може звернутися власник / володілець майна, якщо він вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить йому, а не боржникові, ОСОБА_1 не є власником 1/3 частини 15 у будинку АДРЕСА_2 , яка на праві власності належить померлому ОСОБА_2 , а тому правових підстав для задоволення позову немає.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 12, 13, 76-82, 258-259, 263-265, 268, 273, 353, 354 ЦПК України, ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», суд -

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , паспорт серії НОМЕР_1 ) до приватного акціонерного товариства «Київстар» (03113, м. Київ, вул. Дегтялрівська, 53, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України - 21673832), Подільського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві (04208, м. Київ, пр. Гонгадзе, 5-б, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України - 34482497) про зняття арешту з майна - відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено - 02.08.19.

Суддя С. С. Захарчук