Провадження №2/521/3961/19
13 листопада 2019 року Малиновський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - Коблової О.Д.,
за участю секретаря судового засідання - Вікленко Ю.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи ОСОБА_4 , Державна міграційна служба Головне управління в Одеській області Малиновський РВ у м. Одеса, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
До Малиновського районного суду м. Одеси звернувся ОСОБА_1 із вищезазначеною позовною заявою, де просить ухвалити судове рішення, яким визнати відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування власної позиції, зазначає, що йому на підставі Ордеру № 137 серії ЖР від 21.01.1987 року належить право найму квартири АДРЕСА_2 . Разом з ним за вказаною адресою зареєстровані: син ОСОБА_4 , донька ОСОБА_5 , колишня дружина ОСОБА_2 .. Однак, ОСОБА_5 та ОСОБА_2 не проживають в вищевказаній квартирі з 1992 року, особистих речей та речей повсякденного використання, які б належали відповідачу у квартирі немає.
Сторона позивача в судове засідання не з`явилася, однак надала суду заяву, в якій просила задовольнити позов та слухати справу за її відсутності. Проти заочного розгляду справи не заперечували.
Відповідачі у відкрите судове засідання не з`явились, повідомлялись судом про розгляд даної цивільної справи, причини неявки суду не відомі.
Згідно ст. 280 ч.1 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З огляду на неявку відповідача по даній цивільній справі, врахувавши позицію сторони позивача, суд зважав можливим розглядати справу в заочному порядку.
Вивчивши наявні матеріали справи у їх сукупності, прийнявши до уваги пояснення позивача за суттю спору і підставами звернення в суд, надавши належну юридичну оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами по справі, суд доходить висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного.
На підставіст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого немайнового або майнового права та інтересу.
Судом встановлено, що позивачу ОСОБА_1 на підставі Ордеру № 137 серії ЖР від 21.01.1987 року належить право найму квартири АДРЕСА_2 .
Згідно з інформаційної довідки виданої Головою управління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ЛЮСДОРФЬ» від 05.04.2019 року, вих. № 280 в квартирі АДРЕСА_2 зареєстровані громадяни: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований з 20.03.1987 року; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Згідно акту про непроживання осіб за місцем реєстрації № 276 від 05.04.2019 року, затвердженого представниками ОСББ «ЛЮСДОРФЬ» ОСОБА_3 та ОСОБА_2 з 27.11.1991 року не проживають в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 понад шість місяців без поважних причин.
Факт відсутності за місцем реєстрації ОСОБА_3 та ОСОБА_2 понад шість місяців також підтверджується актом, який підписали сусіди: ОСОБА_6 , паспорт серії НОМЕР_1 (кв. 209); ОСОБА_7 , паспорт серії НОМЕР_2 (кв. 204); ОСОБА_8 , паспорт серії НОМЕР_3 (кв. 208).
Відповідно до ст.29 ЦК України, місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово.
Як зазначає ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», реєстрація внесення інформації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку; зняття з реєстрації внесення інформації про зняття з реєстрації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі зокрема судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. Зняття з реєстрації здійснюється в день звернення особи. За заявою особи зняття з реєстрації може бути здійснено одночасно з реєстрацією нового місця проживання з урахуванням вимог, визначених частиною одинадцятою статті 6 цього Закону.
Як роз`яснює ст. 11 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», орган реєстрації здійснює: формування та ведення Реєстру територіальних громад; реєстрацію та зняття з реєстрації місця проживання/перебування осіб у межах відповідної адміністративно-територіальної одиниці; передачу інформації та/або внесення у встановленому законом порядку відомостей про реєстрацію та зняття з реєстрації місця проживання/перебування до Єдиного державного демографічного реєстру.
Відповідно до ст.10 ЖК України громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства.
Відповідно до ст. 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.
Відповідно до ст.ст. 71, 72 Житлового кодексу України наймач, або члени його сім`ї можуть бути визнані судом такими, що втратили право користування жилим приміщенням при умові, що вони не проживають в ньому без поважних причин більше шести місяців.
Згідно з нормами ст. 107 ЖК України у разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.
Із роз`яснень, викладених в п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року №2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» слідує, що відповідно до ст.107 ЖК наймач або член його сім`ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття, незалежно від пред`явлення позову про це.
В даному випадку суд обґрунтовано вважає, що відповідачі добровільно більш ніж понад 6 місяців залишили вищезазначену квартиру і не проживають в ній без поважних причин, що підтверджується наявними в матеріалах справи і дослідженими судом доказами.
При цьому, суд вбачає доцільним довести до відома заінтересованих осіб, що рішення суду про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, яке у встановленому процесуальним законом порядку набрало законної сили, є безпосередньою підставою для внесення відповідних відомостей до реєстраційного обліку органом реєстрації.
На підставі ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст.ст.9-13, 76-83, 95, 128-131, 133, 141, 223, 247, 263-265, 268, 272, 273, 280-284, 288, 289 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи ОСОБА_4 , Державна міграційна служба Головне управління в Одеській області Малиновський РВ у м. Одеса, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням, квартирою АДРЕСА_2 , зняти з реєстрації місця проживання.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням, квартирою АДРЕСА_2 , зняти з реєстрації місця проживання.
Рішення суду є самостійною підставою для зняття з реєстрації місця ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 768,40 грн. з кожного.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ст. 354 ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст. 354 ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя О.Д. Коблова