Провадження №: 2/752/1932/19
28 серпня 2019 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Хоменко В.С.
при секретарі Павлюх П.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , треті особи: Служба у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, Головне територіальне управління юстиції в місті Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування, -
у червні 2018 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє ОСОБА_3 , звернулись до суду з позовом до ОСОБА_4 , треті особи: Служба у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, Головне територіальне управління юстиції в місті Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування після померлого батька - ОСОБА_5 .
Позов мотивували тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх батько - ОСОБА_5 . Останнім не було складено заповіт, а тому спадкоємцями за законом є вони та мати померлого - відповідач ОСОБА_4
До спадкового майна померлого увійшла однокімнатна квартира АДРЕСА_1 .
Однак, звернувшись в шестимісячний термін до Першої Київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини, в отриманні свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 кожному постановою державного нотаріуса Василевської О.П. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.02.2018 року їм було відмовлено через відсутність правовстановлюючих документів на вказану квартиру.
Тому, просили суд визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька - ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , та за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька - ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою від 22.06.2018 року відкрито провадження у справі з призначенням її розгляду за правилами загального позовного провадження (а.с. 29-30).
Ухвалою від 18.09.2018 року справу прийнято до провадження суддею Хоменко В.С. (а.с. 37-38).
В судове засідання позивачі не з`явились, від адвоката останніх надійшла справа про розгляд справи за їх відсутності та зазначенням того, що позовні вимоги підтримують в повному обсязі, простять їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечують.
Відповідач, котра повідомлялась в установленому законом порядку про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, відзив на позов не надала.
Третя особа - Служба у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, будучи повідомленою в установленому законом порядку про час та місце розгляду справи, явку свого представника в судове засідання не забезпечила, надала заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначенням того, що позовні вимоги підтримує та просить прийняти рішення з якнайкращим забезпеченням прав та законних інтересів неповнолітніх дітей.
Третя особа - Головне територіальне управління юстиції в місті Києві, будучи повідомленим в установленому законом порядку про час та місце розгляду справи, явку свого представника в судове засідання не забезпечила, надала заяву про розгляд справи за його відсутності з урахуванням фактичних обставин справи та ухвалити рішення відповідно до вимог діючого законодавства (а.с. 59-60).
Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
На підставі викладеного, судовий розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу з постановленням заочного рішення, проти чого не заперечує позивач, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження НОМЕР_1 від 28.08.2003 року та свідоцтва НОМЕР_2 від 15.10.2002 року ОСОБА_5 є батьком позивачів у справі - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с. 9, 10).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер, про що Голосіївським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Голосіївського територіального управління юстиції у місті Києві зроблено відповідний запис за № 484 від 24.10.2017 року (а.с. 15).
ОСОБА_5 заповіт складено не було.
Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на все майно, що належало йому на момент смерті, - квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 115)..
Першою Київською державною нотаріальною конторою 11.09.2017 року заведено спадкову справу № 1025/2017 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 (а.с. 72-120).
Постановами від 26.02.2018 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 кожному у зв`язку із ненаданням правовстановлюючого документа, який підтверджує право власності на вказану частку на ім`я померлого (а.с. 119, 120).

У зв`язку із вказаним позивачі не можуть реалізувати своє право на отримання спадщини, і тому звернулись до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від померлої фізичної особи (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті; у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу; право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ст. 1258 ЦК України).

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Таким чином, позивачі є спадкоємцями за законом першої черги.

Вказане вище підтверджено наявними в матеріалах справи доказами.

Враховуючи, що іншим способом, окрім судового порядку, позивачі не можуть захистити своє спадкове майнове право, тому відповідно до ст. 16 ЦК України воно підлягає захисту шляхом визнання за ним права власності в порядку спадкування за законом.

Таким чином, суд вважає позовні вимоги позивачів обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2-5, 10-13, 19, 81-82, 89, 142, 200, 206, 258-259, 263-265, 268, 280-284, 352, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , треті особи: Служба у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, Головне територіальне управління юстиції в місті Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті батька - ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька - ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.С. Хоменко