Справа №613/1087/19 Провадження № 2/613/461/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2019 року м. Богодухів

Суддя Богодухівського районного суду Харківської області Уварова Ю.В., розглянувши заяву представника відповідача Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру в Харківській області про скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Богодухівського районного суду перебуває зазначена вище цивільна справа.

Від представника відповідача надійшла заява про скасування заходів забезпечення позову, в якій представник Головного управління Держгеокадастру у Харківській області зазначає, що при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Представник відповідача зауважив, що заходи забезпечення позову застосовуються як засіб запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів особи та гарантія реального виконання рішення суду за наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову, а саме лише посилання в заяві на потенційну можливість заподіяння шкоди позивачу без наведення відповідного обґрунтування ухилення відповідної особи від виконання судового рішення не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Мотивуючи доцільність скасування застосованих заходів забезпечення, представник Держгеокадастру зазначає, що предметом позову у даній справі є вимоги немайнового характеру - про скасування наказу Головного управління Держгеокадастру у Харківській області без вимог про поновлення речових прав позивача щодо земельної ділянки, тобто рішення, у разі задоволення позовних вимог, не вимагатиме примусового виконання, отже в даному випадку така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, не підлягає дослідженню, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він має намір звернутися до суду.

На думку представника відповідача в немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Позивач не порушує питання щодо визнання за ним права власності чи користування на земельну ділянку, а у разі скасування наказу ніяких прав позивача відновлено не буде, оскільки ОСОБА_1 не є ані власником, ані користувачем земельної ділянки. Тобто, предмет позову у даній справі фактично, не є спором щодо права користування земельною ділянкою позивачем, оскільки в даному випадку позовні вимоги не спрямовані на захист майнового права позивача, ані як власника, ані як користувача земельної ділянки, право постійного користування якою припинено оскаржуваним наказом, позивачем по справі оскаржується лише законність наказу, який стосується майнового права померлої фізичної особи, а не позивача по справі.

Крім того представник відповідача вважає, що застосовані заходи забезпечення позову порушують права Головного управління, як розпорядника земельної ділянки розпоряджатися належним йому майном.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату і час судового засідання повідомлявся шляхом направлення судової повістки, положення статті 158 ЦПК України не містять вимоги щодо обов`язкової особистої участі сторін в судовому засіданні під час розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, представник позивача надав суду заперечення проти клопотання про скасування заходів забезпечення позову. В запереченнях зазначає, що подане клопотання по суті є апеляційною скаргою на ухвалу про забезпечення позову, а не клопотанням про скасування заходів забезпечення позову з підстав, передбачених ст. 158 ЦПК України.

Так, на думку представника позивача в клопотанні надано оцінку самому судовому рішенню, та міститься твердження, що суд його ухвалив з порушенням норм матеріального і процесуального права. Між тим, ніяких норм матеріального права при вирішенні даного процесуального питання суд в даній ухвалі не застосовував і не міг застосовувати, а оскарження ухвали про забезпечення позову і подання клопотання про скасування заходів забезпечення позову мають різну юридичну природу та правове і фактичне підґрунтя.

Представник позивача вважає, що у клопотанні відсутнє посилання на обставини, підтверджені доказами, які б об`єктивно могли бути підставою для скасування даних заходів забезпечення позову у розмінні ст. 158 ЦПК України та які не були відомі суду при постановленні ухвали, і які б в контексті завдань даного процесуального заходу, вказували б на те, що він застосований судом помилково або потреба у цих заходах відпала.

Водночас у клопотанні про скасування заходів забезпечення позову наведені доводи і позиція відповідача по суті справи, що не є предметом судової оцінки на даній стадії судового розгляду та для вирішення питання про забезпечення/скасування забезпечення позову.

Зазначає, що окремі доводи клопотання самі по собі підтверджують доцільність і необхідність застосування і подальшої дії цих запобіжних заходів, зокрема посилання про неможливість розпорядитися правами на земельну ділянку. Між тим ці заходи носять тимчасовий характер, тому вважати, що вони обмежують дані повноваження відповідача не має. Крім цього, у автора клопотання відсутні заперечення і посилання відносно того, що ці заходи завдали чи можуть завдати збитки йому, державі чи будь-якій іншій особі, або вони є дійсно непропорційними щодо позовних вимог.

З наведених підстав просив відмовити у скасуванні заходів забезпечення позову.

Суд, розглянувши клопотання про скасування заходів забезпечення позову, дослідивши матеріали справи приходить до такого.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру в Харківській області №1014-СГ від 28.02.2018 року про припинення права постійного користування земельною ділянкою, площею 30.16 га сільськогосподарського призначення на території Сіннянської сільської ради Богодухівського району, посвідчене Державним актом Б №045819 від 29.12.1993 року на ім`я ОСОБА_2 .

Одночасно з поданням позову представником позивача подано заяву про забезпечення позову ОСОБА_1 шляхом зупинення дії оспорюваного наказу та заборони відповідачу вчиняти дії /приймати рішення/ щодо розпорядження на користь третіх осіб правами на земельну ділянку, зазначену в позові.

Ухвалою від 23.08.2019 року заяву про забезпечення позову задоволено. Зупинено дію наказу Головного Управління Держгеокадастру у Харківській області №1014-СГ від 28.02.2018 року про припинення права постійного користування земельною ділянкою державної власності сільськогосподарського призначення, площею 30.1600 га, що розташована за межами населених пунктів на території Сіннянської сільської ради Богодухівського району та заборонено Головному Управлінню Держгеокадастру у Харківській області вчиняти певні дії приймати рішення щодо розпорядження правами на зазначену земельну ділянку.

Відповідно до ч.1 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Вказана норма не містить чіткого переліку підстав для скасування застосованих заходів забезпечення, однак за загальним правилом заходи забезпечення можуть бути скасовані у разі, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Задовольняючи заяву про забезпечення позову, суд зазначив, що незабезпечення позову шляхом зупинення дії оспорюваного наказу та заборони відповідачу вчиняти певні дії щодо земельної ділянки в даному випадку не зможе ускладнити або унеможливити виконання рішення суду про скасування наказу, водночас таке невжиття унеможливить або значно ускладнить ефективний захист прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду /у разі прийняття рішення про виділ земельної ділянки іншій особі/.

На сьогоднішній день справа не розглянута, отже підстави застосування заходів не відпали, обставини не змінились.

Щодо посилання представника відповідача на той факт, що позивач не є ані власником, ані користувачем земельної ділянки, суд зазначає, що ОСОБА_1 також подано позов про визнання права власності в порядку спадкування на цілісний майновий комплекс СФГ Берізка-К з усіма правами засновника, головою якого був померлий ОСОБА_2 та в користуванні якого знаходилась земельна ділянка, право користування на яку припинено оскаржуваним у даній справі наказом.

Керуючись ст. 158 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про скасування заходів забезпечення позову відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду через Богодухівський районний суд Харківської області, протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя