УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 вересня 2019 року м. Волноваха

Волноваський районний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Безрук Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Чемезової Г.О.,

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Волноваського районного суду Донецької області цивільну справу №137/2033/18 за позовом військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, заподіяної майну юридичної особи,

встановив:

01 лютого 2019 р. на підставі ухвали Литинського районного суду Вінницької області від 23 січня 2019 року до Волноваського районного суду за підсудністю надійшла цивільна справа позовом військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, заподіяної майну юридичної особи, у якому позивач просить суд визнати відповідача винним у недотриманні ним обов`язків, що у свою чергу призвело до нанесення матеріальних збитків у розмірі 3473,10 грн. та стягнути з відповідача вказану суму збитків.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 просив закрити провадження у вищевказаній справі, оскільки спірні правовідносини виникли у зв`язку із завданням відповідачем шкоди державі під час проходження публічної служби, оскільки в одних із останніх постанов Велика Палата Верховного підтвердила свою позицію щодо того, що усі спори, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків публічним службовцем, мають розглядатися порядком адміністративного судочинства, навіть якщо подання такого позову відбувається після звільнення особи з публічної служби. До того ж, зважаючи також на обмеженість процесуальних засобів цивільного судочинства, у межах якого, на думку Великої Палати Верховного Суду, суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності публічного службовця з огляду на виняткову предметну компетенцію адміністративного суду вирішувати ці питання, такі спори мають розв`язуватися саме за правилами КАС.

Представник позивача ОСОБА_1 не заперечував проти закриття провадження у справі.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що провадження в даній справі підлягає закриттю.

Як вбачається з матеріалів справи позов пред`явлений військовою частиною до фізичної особи - військовослужбовця про визнання відповідача винним у недотриманні власних обов`язків та про стягнення майнової шкоди, завданої ним під час проходження ним військової служби. Таким чином, спірні правовідносини виникли у зв`язку із завданням відповідачем шкоди державі під час проходження публічної служби

Відповідно до вимог ст. 19 ч. 1 п. 2 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Відповідно до вимог ст. 19 ч. 1 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

У своїй постанові від 05.12.2018 року у справі № 818/1688/16 Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків, викладених у постановах від 10.04.2018 року у справі №533/934/15-ц, від 20.06.2018 року у справі № 815/5027/15, від 03.10.2018 року у справі № 755/2258/17, та вказала, що у випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи. Водночас у рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу приписів статті 19 КАС, якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення. Указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Аналогічна позиція також висловлена Великою Палатою Верховного Суду у Постанові від 12.12.2018 року у справі № 734/3102/16-ц.

Так Велика Палата Верховного Суду зазначила, що з огляду на вищезазначені вимоги закону, указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, і питанням відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди Стаття 172-15. Недбале ставлення до військової служби, навіть якщо притягнення цієї особи до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди відбувається після її звільнення з військової служби.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, на підставі п.1 ч.1 ст. 255 ЦПК України провадження у справі підлягає до закриття, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 255 ч. 1 п. 1, 259, 260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання відповідача ОСОБА_2 задовольнити.

Закрити провадження у справі за позовними вимогами військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, заподіяної майну юридичної особи, оскільки вони підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства та не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду через Волноваський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.В. Безрук