справа № 752/5925/19
провадження №: 2/752/4402/19
У Х В А Л А

22.05.2019 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Мазур Ю.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

В березні 2019 позивач звернулася до суду із позовом, в якому просить: визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 18.04.2019 відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням; розгляд справи постановлено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

21.05.2019 позивач подала через канцелярію суду заяву про збільшення позовних вимог, в якій просить: визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .

Вивчивши заяву про збільшення позовних вимог, суд вважає необхідним заяву залишити без руху, виходячи з наступного.

У відповідності із вимогами ч.1 ст.47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Неповнолітні особи віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також особи, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді у справах, що виникають з відносин, у яких вони особисто беруть участь, якщо інше не встановлено законом. Суд може залучити до участі в таких справах законного представника неповнолітньої особи або особи, цивільна дієздатність якої обмежена (ч.2 ст.47 ЦПК України).

Як вбачається із заяви про збільшення позовних вимог, позивачем зазначено в якості відповідачів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які є неповнолітніми та не можуть самостійно виступати під час розгляду справи, в якості відповідачів.

Оскільки діючим законодавством не передбачено можливість дитини особисто здійснювати цивільні процесуальні права, тому для вирішення заявлених позивачем вимог необхідно зазначити в суб`єктному складі законних представників, які діють в інтересах неповнолітніх відповідачів.

Відповідно до ч. 2 ст. 59 ЦПК України, права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом. Суд може залучити до участі в таких справах неповнолітню особу чи особу, цивільна дієздатність якої обмежена.

Частиною 3 ст. 60 ЦПК України передбачено, що органи або інших осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, представляють у суді їх посадові особи, крім випадків, коли такі органи та особи є стороною чи третьою особою у справі.

Згідно ч. 4 ст. 19 Сімейного Кодексу України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Оскільки позивач звернулася до суду із позовом про визнання, в тому числі, неповнолітніх осіб таким, що втратили право користування житловим приміщенням, де обов`язковою є участь органу опіки та піклування, позивачу слід залучити в якості третьої особи по справі Службу у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, оскільки місцем проживання та реєстрації дітей є Голосіївський район м. Києва.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Недоліки необхідно усунути шляхом визначення кола осіб по справі, а саме: зазначити осіб, які будуть діяти в інтересах неповнолітніх ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також Служби у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації та надання виправлених примірників заяви відповідно до кількості учасників справи.

Враховуючи, що заява про збільшення розміру позовних вимог подана без додержання вимог, викладених в ЦПК України, суд вважає за необхідне залишити її без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 259, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог, - залишити без руху та надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня вручення їй ухвали, попередивши, що в разі неусунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.Ю. Мазур