"13" листопада 2019 р. Справа № 363/871/18
УХВАЛА

13.11.2019 р. Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді: Котлярової І.Ю.,

за участі секретаря: Палій Л.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вишгородського районного суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики.

Під час судового розгляду позивач та відповідач зробили спільну заяву і надали суду укладену та підписану мирову угоду з метою врегулювання спору за умовами якої, відповідач визнає свої зобов`язання по сплаті суми боргу перед позивачем, який становить 120000,00 доларів США, що на день подачі позову за курсом НБУ еквівалентно сумі 3162000,00 гривень. До моменту підписання мирової угоди відповідач сплатив частину суми боргу у розмірі 26040 грн., (еквівалентно 1000 доларів США за офіційним курсом НБУ), решту боргу у сумі 3135960,00 грн. відповідач зобов`язується та гарантує сплатити позивачу, шляхом виплати платежів за графіком сплати платежів в розмірах і в строки, встановлені в п.4 цієї угоди. Відповідач сплачує борг, зазначений у п. 3 мирової угоди на умовах наступної розстрочки: до 25 числа наступного місяця здійснювати виплату боргу у розмірі 200 доларів США, еквівалентно за курсом НБУ до національної валюти гривні на день проведення платежу, до моменту повного погашення боргових зобов`язань перед позивачем. Просили суд затвердити дану мирову угоду і закрити провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу. До ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди суд роз`яснює сторонам наслідки такого рішення, перевіряє, чи не обмежені представники сторін вчинити відповідні дії. Укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Позивач та відповідач в судове засідання не з`явились, надали заяву про розгляд справи за їх відсутності, підтвердили дійсність умов мирової угоди, наслідки закриття провадження по справі для них є зрозумілими.

Третя особа та її представник, у судове засідання не з`явились, надали заяву про те, що вони заперечували проти задоволення мирової угоди, оскільки вона стосується також його прав і обов`язків та він не надав згоду на затвердження мирової угоди. Третя особа вважає, що дана мирова угода покликана виключно з метою надання її у інший процес, щодо поділу майна подружжя, зокрема квартири. Крім того, обставини отримання вказаних коштів, необхідно довести під час судового розгляду, а саме час, місце та обставини їх передачі, оскільки про дані обставини йому не відомо та будь-яких коштів його дружина, на теперішній час відповідач по справі, під час їх спільного проживання не отримувала.

Суд, надавши правову оцінку умовам мирової угоди, вважає, що положення мирової угоди суперечать вимогам чинного законодавства та приходить до висновку, що заява про затвердження мирової угоди не підлягає задоволенню, оскільки умови мирової угоди виходять за межі заявлених позовних вимог, порушуються права однієї із сторін зокрема третьої особи, яка в результаті затвердження мирової угоди матиме певні обов`язки.

Мирова угода за своєю правовою природою є договором, який укладається сторонами з метою припинення спору, на умовах, погоджених сторонами. Мирова угода не приводить до вирішення спору по суті. Сторони не вирішують спір, не здійснюють правосуддя, що є прерогативою судової влади, а, досягнувши угоди між собою, припиняють спір. Мирова угода ґрунтується на взаємовигідних для обох сторін умовах, вона, як правило виконується добровільно. У противному разі, мирова угода, затверджена судом, може бути підставою для примусового виконання.

Приймаючи до уваги пояснення сторін, третьої особи, та його представника, які надали своїх письмові заперечення проти мирової угоди, наполягали на виклику позивача та відповідача у справі для з`ясування обставин отримання грошових коштів відповідачем, суд вважає, що затвердження мирової угоди у даному процесі може суттєво вплинути на права та обов`язки третьої особи по справі.

Крім того, під час судового засідання, 02.10.2019р.відповідач по справі просила суд надати час для укладання нотаріальної заяви з позивачем щодо погашення заборгованості, однак, даних документів до суду надано не було.

За таких підстав, з урахуванням ст. 207 ЦПК України суд вважає за необхідне відмовити у затвердженні мирової угоди і продовжити судовий розгляд.

Так, відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб.

З урахуванням викладених обставин, суд вважає за необхідне у затвердженні мирової угоди, укладеної між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики - відмовити та продовжити судовий розгляд.

Керуючись ст. ст. 207, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В затвердженні мирової угоди, укладеної між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики - відмовити та продовжити судовий розгляд.

Ухвала про відмову у затвердженні мирової угоди згідно ст. 353 ЦПК України оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І.Ю.Котлярова