Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2019 року м. Василівка

Василівський районний суд Запорізької області у складі: головуючого - судді Нікандрової С.О., секретар судового засідання Дудка Н.В., за участю представника позивача - адвоката Шершньова О.В., представника відповідача - адвоката Басова Г.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - Василівська державна нотаріальна контора Запорізької області, Малобілозерська сільська рада Василівського району Запорізької області, про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

1. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача, процесуальні дії суду.

ОСОБА_1 звернувся до Василівського районного суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: Василівська державна нотаріальна контора Запорізької області, Малобілозерська сільська рада Василівського району Запорізької області, про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, у якій просить визначити йому додатковий строк, тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, достатній для подання до Василівської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 за місцем відкриття спадщини в порядку переходу права на прийняття належної частки спадщини за заповітом (спадкової трансмісії), яке належало ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 не встигнувши прийняти спадщину, у зв`язку з пропуском ним цього строку з поважної причини у зв`язку з необізнаністю про наявність заповіту.

Ухвалою Василівського районного суду Запорізької області від 28 березня 2019 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального позовного провадження, по справі призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Василівського районного суду Запорізької області від 19 вересня 2019 року закрито підготовче провадження та цивільну справу призначено до судового розгляду.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_5 позов підтримав в повному обсязі з підстав зазначених у позові.

Представник відповідача ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, мотивуючи тим, що в матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували, що позивач є родичем і після смерті ОСОБА_3 і ОСОБА_4 має право на прийняття спадщини. Звертаючись з позовом позивач не надав належним та допустимих доказів того, що з липня 2013 року по травень 2019 року йому не було відомо про смерть спадкодавця ОСОБА_3 , а також того, що в указаний період неприйняття спадщини було пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача. Крім того, в матеріалах спадкової справи наявний заповіт від 24 липня 1995 року, яким ОСОБА_3 заповідала сестрі ОСОБА_4 певне майно, а саме:

житловий будинок АДРЕСА_1 . За таких обставин, у разі встановлення судом позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку переходу права на прийняття належної частки спадщини за заповітом (спадкової трансмісії), такий строк необхідно визначити для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом (спадкової трансмісії), яке належало ОСОБА_4 виключно на житловий будинок АДРЕСА_1 .

Представники третіх осіб - Василівської державної нотаріальної контори Запорізької області, Малобілозерської сільської ради Василівського району Запорізької області, в судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд справи без їх участі (а.с. 43,45,53).

2. Фактичні обставини встановлені судом, застосовані судом норми права.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно зі ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1276 ЦК України право на прийняття спадщини у випадку спадкової трансмісії здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом наведених законодавчих норм, суд може визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини не будь-якій особі, яка має намір прийняти спадщину, а виключно спадкоємцю. При цьому, саме на позивача покладається обов`язок довести існування підстав для спадкування.

Як вбачається з матеріалів справи, досліджених судом, позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , батьком якого є ОСОБА_7 (а.с.7).

ОСОБА_7 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 , батьком його є ОСОБА_8 , матір`ю - ОСОБА_9 (а.с.9).

ІНФОРМАЦІЯ_7 помер батько позивача ОСОБА_7 (а.с.8).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка є спадкодавцем (а.с.10-12). Водночас, матеріали справи не містять відомостей про батьків померлої ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_11 (а.с.13-15). Батьками ОСОБА_4 є ОСОБА_8 і ОСОБА_10 (а.с.16).

Рішенням Комунарського районного суду м.Запоріжжя від 05 червня 2015 року

встановлений факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідними сестрами ОСОБА_2 (відповідача по справі).

Згідно повідомлення спадкоємцю про прийняття заяви Другої Сімферопольської державної нотаріальної контори від 14.03.2014 року №723/02-14/67/14, позивач ОСОБА_1 був поінформований про долучення до спадкової справи №64 за 2014 рік його заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 .

За даними спадкової справи №182/2013 Дніпрорудненської державної нотаріальної контори Запорізької області від 26.11.2013 року після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , з заявою про прийняття спадщини звернувся брат померлої ОСОБА_2 (відповідач по справі).

За заповітом, складеним і посвідченим секретарем виконавчого комітету Малобілозерської сільської ради Василівського району Запорізької області від 24 липня 1995 року, зареєстрованим в реєстрі за №130, ОСОБА_3 на випадок своєї смерті зробила розпорядження: житловий будинок, який знаходиться по АДРЕСА_1 , заповідала ОСОБА_4.

З наданих позивачем документів неможливо встановити будь-який родинний зв`язок між ним (його батьком) та померлими ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , або ж існування інших обставин, які б дозволили віднести позивача до кола спадкоємців померлої, що виключає існування підстав для задоволення відповідних вимог.

Крім того, аналізуючи доводи позову про поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд приймає до уваги, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, про що вказував у Верховний Суд України п.24 постанови №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування».

Отже, правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналіз вказаних норм свідчить проте, що для прийняття спадщини (за законом чи за заповітом) спадкоємець повинен подати заяву про прийняття спадщини, а закон не розрізняє такі заяви на: заяву про прийняття спадщини за законом або на заяву про прийняття спадщини за заповітом.

ОСОБА_1 в обґрунтування поважності причин пропущення ним строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилається на те, що після смерті рідної тітки ОСОБА_3 він не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки не знав про наявність заповіту ОСОБА_3 від 24 липня 1995 року на ім`я рідної сестри ОСОБА_4 і його право на спадкування в порядку спадкової трансмісії після смерті ОСОБА_4 ,і дізнався про наявність такого заповіту випадково лише на початку березня 2019 року.

Згідно з ч.3 ст.12, ст.ст.76, 77, ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Проте, з дотриманням ч.3 ст.12, ст.ст.76, 77, 81 ЦПК України належних доказів наявності поважних причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач не надав.

Позивач ОСОБА_1 у позові стверджує, що він є спадкоємцем за законом другої

черги та спадкує частину спадщини, яка б належала його батькові - ОСОБА_7 , якби він був живий на час відкриття спадщини після смерті його рідних сестер ОСОБА_3 і ОСОБА_4 .

Відповідно до ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Відповідно до ч.3 ст.1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частину спадщини, яка б належала за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Як встановлено зі спадкової справи, спадкоємці за законом першої черги після смерті ОСОБА_3 відсутні. З заявою про прийняття спадщини звернувся рідний брат померлої ОСОБА_2 (відповідач по справі). Інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини не зверталися. За таких обставин, відповідно до ст.1258 ЦК України за відсутності спадкоємців за законом першої черги, право на спадкування після смерті ОСОБА_3 одержує наступна друга черга спадкоємців.

Позивач ОСОБА_1 , як син рідного брата померлої ОСОБА_3 , відноситься саме до другої черги спадкоємців.

Обставини справи свідчать, і це не заперечується позивачем та його представником, що позивач ОСОБА_1 був обізнаний про смерть спадкодавця ОСОБА_3 і знав про відкриття спадщини, отже для прийняття спадщини як спадкоємець за законом мав можливість подати нотаріусу відповідну заяву, однак цього протягом шестимісячного строку не зробив.

Згідно правового висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, який наведений у позовній заяві, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту відповідно до ст.1272 ЦК України може бути поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, якщо є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У справі, яка розглядається судом, на відміну справи №6-496цс17, де спадкодавець була бабусею спадкоємця, з якою він разом не мешкав, тобто спадкування відбувалося в порядку п`ятої черги згідно ст.1265 ЦК України, позивач ОСОБА_1 , як син рідного брата померлої ОСОБА_3 , відноситься до другої черги спадкоємців, відповідно до статті 1262 ЦК України, а спадкоємці за законом першої черги відсутні, про що було відомо позивачу. Отже, посилання позивача про необізнаність про наявність заповіту після смерті ОСОБА_3 не є поважною причиною для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У постанові Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі 717/1796/16-ц зазначено, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Проте, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємця, складні умови праці, які пов`язані із тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними, перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України, відбування покарання, з чим пов`язана неможливість прибуття для прийняття спадщини тощо.

Проаналізувавши наявні в матеріалах справи документи, суд приходить до висновку, що позивачем ОСОБА_1 не надано належних та допустимих доказів того, що з

об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для нього, він не зміг вчинити дії щодо прийняття у встановлений законом строк спадщини, шляхом подання заяви до нотаріальної контори, оскільки навіть за відсутності об`єктивних даних про існування заповіту після смерті ОСОБА_3 , яким був змінений передбачений законом загальний порядок спадкування в частині спадкового майна (житлового будинку), за відсутності спадкоємців першої черги, як спадкоємець за законом другої черги, за відсутності будь-яких перешкод, повинний був завчасно, в межах шестимісячного строку, звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття цієї спадщини за законом, проте у встановлений строк не вчинив таких дій, що свідчить про неприйняття ним спадщини відповідно до ч.1 ст.1271 ЦК України.

Враховуючи вищевикладене в сукупності, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що він є спадкоємцем померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , а також наявність поважних причин пропуску ним строку для подання заяви про прийняття спадщини, відтак у суду відсутні підстави для визначення позивачу відповідного додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 263-265, 280- 282 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - Василівська державна нотаріальна контора Запорізької області, Малобілозерська сільська рада Василівського району Запорізької області, про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складений і підписаний 07 листопада 2019 року.

Суддя Василівського районного суду

Запорізької області С.О.Нікандрова