Справа № 279/5792/19
УХВАЛА

іменем України

15 листопада 2019 року м. Коростень Житомирської області

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Коренюк В.П., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі виконавчого комітету Дідковицької сільської ради Коростенського району Житомирської області про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до територіальної громади в особі виконавчого комітету Дідковицької сільської ради Коростенського району Житомирської області про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява (заява) за формою та змістом повинна відповідати вимогам статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, а саме: п.5 ч.3 ст.175Цивільного процесуального кодексу України, оскільки не викладено обставин, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, не зазначено докази, що підтверджують вказані обставини; п. 8 ч. 3 ст.175 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки не зазначені докази, які не можуть бути подані разом із заявою (за наявності).

Зокрема, з матеріалів справи вбачається, що позивач просить суд встановить факт прийняття ним спадщини після смерті матері, хоча відповідно до довідки, виданої Дідковицькою сільською радою Коростенського району Житомирської області № 200 від 08.07.2019 року, підтверджується факт прийняття спадщини позивачем після смерті ОСОБА_2 .

Також позивач у позовній заяві ставить дві вимоги: 1) про встановлення факту прийняття спадщини; 2) визнання права власності. При тому, до матеріалів справи долучає лише квитанцію про проплату за одну вимогу в сумі 784,20 грн

Згідно ст.4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За нормами Закону України "Про державний бюджет України на 2019 рік", прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2019 року встановлений у розмірі 1921,00 грн.

Відповідно до ст.177 ч.4 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду заяви у справах окремого провадження,яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 384,20 гривень.

Отже, позивачу ОСОБА_1 необхідно усунути вищезазначені недоліки - сплатити судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру (про встановлення факту прийняття спадщини) у розмірі 384,20 грн (0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Оплату судового збору можливо провести за наступними реквізитами: отримувач коштів Коростенське УДКСУ (м. Коростень) 22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) 37909251; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998, розрахунковий рахунок: UA6006006; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу: судовий збір.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Суддя акцентує увагу позивача на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях "Голдер проти Великої Британії" від 21 лютого 1975 року, "Де Жуффр де ля Прадель проти Франції" від 16 грудня 1992 року. Тому, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Вказані недоліки мають бути усунені протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.95, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі виконавчого комітету Дідковицької сільської ради Коростенського району Житомирської області про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності - залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Коростенського міськрайонного суду

Житомирської області В. П. Коренюк