Дата документу 05.09.2019
Справа № 334/2307/19
Провадження № 2/334/2217/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

5 вересня 2019 року

Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Гнатюка О.М.

при секретарі судового засідання Алєйніковій О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжя справу за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора виконавчого комітету Широківської сільської ради Запорізького району Запорізької області Ільющенкова Сергія Олександровича, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання незаконним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ленінського районного суду м. Запоріжжя перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора виконавчого комітету Широківської сільської ради Запорізького району Запорізької області Ільющенкова Сергія Олександровича, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання незаконним та скасування рішення.

Позивачем заявлене клопотання про здійснення прямої відео трансляції всіх відкритих засідань у даному провадженні на каналі Судової влади України, дозволити відео фіксацію судового засідання вільним слухачам та журналістам ЗМІ. Позивач обґрунтував свої клопотанням тим, що зазначена справа має суспільний резонанс, соціальну важливість, велику кількість зацікавлених осіб, які не мають можливість бути особисто присутніми в залі суду, та для забезпечення прозорості судового засідання, доступу до правосуддя, забезпечення прозорості судового засідання, доступу до правосуддя та забезпечення громадського контролю.

В судовому засіданні представник третьої особи проти заявленого клопотання заперечила, оскільки справа, що розглядається судом, великого суспільного значення не має, і пов`язана не рейдерськими захватами, а виконанням іпотечних зобов`язань .

Відповідно до ч. 5 ст. 7 ЦПК України, ч.4 с. 11 ЗУ «Про судоустрій та статус суду» трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Таким чином законодавець поклав вирішення цього питання на розсуд суду, оскільки здійснення трансляції судового засідання обумовлено дозволом головуючого.

Суд, заслухавши думку позивача, третьої особи, розглянувши зазначене вище клопотання, прийшов до наступного висновку.

Суспільний інтерес являє собою гармонізований інтерес публічних і приватних осіб та може кваліфікуватися як суспільна користь, соціальний ефект від здійснення партнерства в будь-якій сфері права.

Відповідно до ст. 29 Закону України "Про інформацію", предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, тощо.

Інформацією про резонансність цивільної справи та наявність великого інтересу до неї у громадськості суд не володіє. Не спостерігається контролю за судовим процесом з боку громадськості і під час проведення судового розгляду, за умови, що судове слухання проводиться у відкритому судовому засіданні. Також заявником не доведено наявності гармонізованого інтересу публічних і приватних осіб до даної справи, як інформації, що являється предметом суспільного інтересу.

До суду електронною поштою було направлено ряд клопотань від журналістів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , голови Київського обласного відділення ВГО «Журналісти проти корупції» ОСОБА_14 , ОСОБА_15 про проведення онлайн-трансляції судових засідань у вказаній справі.

Проте суд не вважає подання таких клопотань проявом резонансності справи, оскільки зазначені журналісти вказують на їх участь у ВГО «Журналісти проти корупції» , керівником якого є позивач ОСОБА_1 , відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Міністерства юстиції України.

Отже, враховуючи завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, суд вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню. Відмова в клопотанні позивача ніяким чином не порушує гласність судового засідання, відповідає меті судового провадження, що відбувається за правилами розділу VI ЦПК України, та сприяє передбаченому ст.2 ЦПК України завданню цивільного судочинства, своєчасному розгляду і вирішенню цивільних справ з дотриманням принципу розумності строків.

Відсутність дозволу на трансляцію не позбавляє осіб, присутніх в залі судового засідання, проводити фотозйомку, відео- та аудіо запис без отримання окремого дозволу суду з урахуванням обмежень, встановлених законом відповідно до ч.4 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та ч.4 ст.7 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 258-260 ЦПК України, ч. 4 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання позивача про проведення онлайн-трансляції судового засідання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Гнатюк О. М.