Справа № 172/1199/19
Провадження № 2/172/531/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.11.2019 року Васильківський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Битяка І.Г., за участю секретаря судового засідання - Лук`яненко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в сел. Васильківка у відсутність сторін, без фіксування судового засідання технічними засобами цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом. В обґрунтування позовних вимог вказує, що їй на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 . У даному будинку зареєстрована відповідач по справі, яка є колишньою дружиною її сина. Однак фактично ОСОБА_2 не проживає за місцем реєстрації. Реєстрація відповідача у вказаному будинку перешкоджає їй здійснювати своє право власності житловим приміщенням, розпоряджатися ним, оплачувати комунальні послуги. Просить суд визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, що розташоване по АДРЕСА_2 .

Ухвалою судді від 17.10.2019 року провадження у справі відкрито та постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1 надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час і місце судового розгляду повідомлений належним чином. Своїм правом надати суду заяву про розгляд справи у її відсутність не скористалася та не повідомила суд про причини неявки у засідання. Відзив на позовну заяву та клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження не подала.

У зв`язку з викладеним, судом ухвалено рішення про заочний розгляд на підставі наявних у справі доказів.

На підставі ч. 3 ст. 211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України справа слухається у відсутність сторін без фіксування судового процесу технічними засобами.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до такого.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 належить квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу, посвідченого державним нотаріусом Васильківської державної нотаріальної контори 09.04.1993 року за реєстром № 727 та технічним паспортом на вказану квартиру.

У даному будинку зареєстрована ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1.

Однак, фактично ОСОБА_2 не проживає за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується довідкою виконавчого комітету Васильківської селищної ради Дніпропетровської області від 04.10.2019 року.

19.07.2018 року відповідачка ОСОБА_2 розірвала шлюб з ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 , виданого на підставі рішення мирового судді судової дільниці № 23 в муніципальному утворенні «Сафоновський район» Смоленської області Російської Федерації.

На підставі ст. 391 ЦК України власник має права вимагати усунення перешкод його права, хоч вони і не поєднані з позбавленням володіння.

Відповідно до ст. 150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Відповідно до положень пунктів 33, 35 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07 лютого 2014 року № 5 позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню незалежно від того, на своїй чи на чужій земельній ділянці або іншому об`єкті нерухомості відповідач вчиняє дії (бездіяльність), що порушують право позивача. Задовольняючи позов про захист права власності від порушень, не пов`язаних із позбавленням володіння, суд має право як заборонити відповідачу вчиняти певні дії, так і зобов`язати відповідача усунути наслідки порушення права позивача.

За змістом статей 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи в межах заявлених фізичними або юридичними особами вимог і на підставі наданих ними доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень.

Враховуючи те, що ОСОБА_2 не проживає у спірному житловому приміщенні, не надала суду доказів наявності поважних причин, які перешкоджали їй користуватися житловим приміщенням, суд приходить до переконання, що відповідач може бути визнана такою, що втратила право користування спірним житлом, у зв`язку з чим, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню в повному обсязі.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому з відповідача необхідно стягнути судові витрати понесені позивачем при зверненні до суду в розмірі 768,40 грн. (судовий збір).

Враховуючи викладене та керуючись ст. 391 ЦК України, ст. 150 ЖК України, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07.02.2014 року № 5, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 211, 247, 259, 263, 280-281 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В

1. Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

2. Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

3. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви в сумі 768,40 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя І.Г. Битяк