КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 06.07/824/223/2019
У Х В А Л А

14 листопада 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кашперської Т.Ц.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Писаної Таміли Олександрівни у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, поділ майна подружжя та стягнення грошової компенсації,-

в с т а н о в и в :

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Київ від 15 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`ю без реєстрації шлюбу, поділ майна подружжя та стягнення грошової компенсації.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2019 року зазначену справу призначено до розгляду на 12 листопада 2019 року.

12 листопада 2019 року в судовому засіданні ОСОБА_1 звернулася із заявою про відвід судді-доповідача Писаної Таміли Олександрівни від подальшого розгляду справи з підстав, передбачених п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України.

Вказувала, що до складу колегії суддів, які розглядають її справу, входить суддя-доповідач Писана Т.О., яка брала участь у конкурсі на зайняття посади судді у Касаційному цивільному суді у складі Верховного Суду. Її близький родич, а саме мати ОСОБА_5 , була членом Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та зокрема входила до складу колегії, яка підводила підсумки оцінювання кандидатів на зайняття вакантних посад суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду при проходженні конкурсу до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду. Оцінка даної колегії впливала та в результаті негативно вплинула на подальшу суддівську кар`єру судді Писаної Т.О., наслідком чого стало незайняття нею посади судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Вважала, що всі судді колегії повинні бути безсторонніми, а виходячи з вищевикладеного, суддя-доповідач Писана Т.О. не може вважатися неупередженою, як неодноразово зазначав ЄСПЛ. Правосуддя не лише повинно бути законним, воно повинно і виглядати законно для всіх учасників процесу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 листопада 2019 року у складі головуючого судді Писаної Т.О., суддів Приходька К.П, Журби С.О. заявлений відвід визнано необґрунтованим і справу передано в установленому законом порядку для вирішення відводу іншим суддею.

Після проведення автоматичного розподілу справи та відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України питання про відвід суду вирішується без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи викладені в заяві про відвід щодо упередженості та необ`єктивності судді Київського апеляційного суду Писаної Т.О., суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід.

Відповідно до частини другої статті 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Згідно із частиною першою статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано незалежність, безсторонність і справедливість суду.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку, що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, чи щодо особи або дій заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

Вивчивши матеріали справи та встановивши вказані обставини, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу. Під час розгляду заяви ОСОБА_1 не було встановлено будь-яких обставин, які є підставою для відводу судді-доповідача Писаної Т.О.

Так, ОСОБА_5 . дійсно перебувала на посаді члена Вищої кваліфікаційної комісії суддів України із 19 грудня 2014 року по 10 липня 2019 року.

Відповідно до ст. ст. 100, 108 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Вища кваліфікаційна комісія суддів України є постійно діючим органом у системі судоустрою України. Рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України приймається більшістю від установленого цим Законом складу Комісії. Рішення палати Вищої кваліфікаційної комісії суддів України приймаються більшістю від установленого цим Законом складу палати з урахуванням членів іншої палати в разі їх залучення до роботи. Палати Вищої кваліфікаційної комісії суддів України виносять свої рішення від імені Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, зазначаючи склад палати, який розглядав конкретну справу.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 106 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що член ВККС має право вносити пропозиції щодо проекту рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України або відповідної палати, членом якої він є, з будь-яких питань та голосувати «за» або «проти» того чи іншого рішення.

Оскільки Вища кваліфікаційна комісія суддів України відповідно до вищенаведених вимог закону є колегіальним органом, який приймає рішення більшістю від свого складу, і будь-яких особистих рішень відносно судді-доповідача Писаної Т.О. членом ВККС Весельською Т.Ф. не могло прийматись, побоювання заявника стосовно відсутності безсторонності у судді-доповідача не є об`єктивно виправданими.

Отже, доводи заявника про упередженість судді-доповідача відхиляються судом як необґрунтовані. Підстав для встановлення будь-якої прямої чи побічної зацікавленості судді Київського апеляційного суду Писаної Т.О., що викликає сумнів в неупередженості або об`єктивності судді під час розгляду даної справи не встановлено.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 34, 36, 40 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Писаної Таміли Олександрівни у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, поділ майна подружжя та стягнення грошової компенсації - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Кашперська Т.Ц.