ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/510/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" листопада 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Сирбул О.Ф.

при секретарі - Лаптєвої Ю.М.

за участю

представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - ОСОБА_2 .

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗАКУПКИ.ПРОМ.УА", Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: приватний нотаріус Шевченко Інна Леонтіївна, державне підприємство «СЕТАМ», Перша українська міжрегіональна товарна біржа, про визнання недійсними прилюдних/електронних торгів, визнання протоколу проведення прилюдних/електронних торгів з продажу нерухомого майна недійсним, визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним, скасування запису рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень,-

встановив:

У вересні 2018 року ОСОБА_3 звернулась до суду з вказаним позовом, та в якому просить суд: визнати прилюдні/електронні торги від 01.12.017 року щодо продажу квартири АДРЕСА_1 недійсними; визнати протокол проведення прилюдних торгів із продажу нерухомого майна (квартири АДРЕСА_1 ) №UА-ЕА НОМЕР_1 -с від 01.12.2017 року щодо продажу лоту №FHG 2593 недійсним; визнати договір купівлі-продажу квартири від 18.12.2017 року, укладений між ОСОБА_4 та ПАТ «Дельта Банк», посвідченого ПН КМНО Шевченко І.Л. недійсним; зобов`язати ПН КМНО Шевченко І.Л. скасувати запис про право власності №24003868 рішення про державну реєстрацію прав та їх оотяжень з індексовим №38800960 від 18.12.2017 року за ОСОБА_4 , здійснений ПН КМНО Шевченко І.Л. шляхом його вилучення з єдиного державного реєстру речових прав.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначила, що 16.05.2008 році між ТОВ «Український промисловий банк» та ФОП ОСОБА_3 був укладений кредитний договір №06/К-08-АПЗ, згідно якого банк відкрив ОСОБА_3 відновлювальну відкличну кредитну лінію, встановивши ліміт кредитування 50 000 грн. на строк до 15.05.2018 року із сплатою 11,5% річних за користування кредитом.

З метою забезпечення виконання грошових зобов`язань за кредитними договорами, 16.05.2008 року між ТОВ «Український промисловий банк», ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , був укладений іпотечний договір, згідно якого іпотекодавці передали в іпотеку нерухоме майно, а саме: двокімнатну квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 54,2 кв.м., житловою площею 29,7 кв.м., яка належить ОСОБА_3 та ОСОБА_7 (сину позивача) на праві спільної сумісної власності, шляхом передачі іпотеко держателю предмета іпотеки.

Окрім того, 30.06.2010 році між ПАТ «Український промисловий банк» та АТ «Дельта Банк» було укладено договір купівлі-продажу прав вимоги за кредитами, відповідно до якого в порядку, обсязі та на умовах, визначених даним договором, ПАТ «Укрпромбанк» передає (відступає) АТ «Дельта Банк» набуває права вимоги за кредитними та забезпечувальними договорами, внаслідок чого АТ Дельта Банк» замінює ПАТ «Укрпромбанк» як кредитора у зазначених зобов`язаннях, та до АТ Дельта Банк» переходить (відступається) право вимагати від боржників повного, належного та реального виконання обов`язків за кредитними та забезпечувальними договорами.

Внаслідок неналежного виконання ОСОБА_3 та ОСОБА_7 умов кредитного договору №06/К-08-АПЗ від 16.05.2008 року утворилася заборгованість, яка станом на 10.08.2015 року становила 63 608,44 грн., з яких: 29 768,46 грн. заборгованість за кредитом; 1 057,62 грн. пеня за несвоєчасне повернення кредиту, 15 772,92 заборгованість по відсоткам, 1 065,53 грн. пеня за несвоєчасне повернення відсотків, 15 131,08 грн. комісія, 665,86 грн. пеня за несвоєчасну сплату комісії, 50 грн. штраф згідно п.8.3 кредитного договору, 48,31 грн. 3% річних від суми простроченого кредиту та 48,66 грн. 3% річних від суми прострочених процентів.

Заочним рішенням Новокаховського міського суду Херсонської області від 05.11.2015 року, у цивільній справі № 661/3379/15-ц за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_3 та ОСОБА_7 про звернення стягнення на предмет іпотеки, позов задоволено у повному обсязі та в рахунок часткового погашення стягнено з ОСОБА_3 та ОСОБА_7 заборгованості за кредитним договором № 06/К-08-АПЗ від 16.05.2008 року в розмірі 63 608,44 грн. та звернуто стягнення за Договором іпотеки № 06/Zкіп-08 від 16.05.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Новокаховського міського нотаріального округу, реєстровий номер № 2510 на двокімнатну квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 54,2 кв.м., житловою площею 29,7 кв.м., яка належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_3 , ОСОБА_7 Визнано за ПАТ «Дельта Банк» право власності на вказану квартиру та стягнуто з ОСОБА_3 , ОСОБА_7 на користь держави судовий збір у розмірі 636,08 грн., у рівних частинах, тобто по 318 грн. 04 коп. з кожного.

На протязі 2015-2018 років у спірній квартирі мешкала та по сьогодення мешкає позивач.

Оригінали документів щодо спірного майна також знаходяться у позивача ОСОБА_3

Однак, про зазаначене заочне рішення суду від 05.11.2015 року ОСОБА_3 дізналась приблизно в січні 2018 року. Так, позивачу стало відомо, що квартира у якій вона мешкає була продана ОСОБА_4 , хочаоригінали документів, що підтверджують право власності на спірну квартиру постійно знаходились у позивача. Про вказані обставини позивачу повідомила особисто ОСОБА_4 яка приїхала до спріної квартири.

Не погоджуючись із зазначеним заочним рішенням суду від 05.11.2015 року, та продажем квартири на прилюдних торгах, ОСОБА_3 звернулася із заявою до суду про перегляд заочного рішення суду.

Ухвалою Новокаховського міського суду Херсонської області від 20.02.2018 року заочне рішення Новокаховського міського суду Херсонської області від 05.11.2015 року, у цивільній справі № 661/3379/15-ц, за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_3 та ОСОБА_7 про звернення стягнення на предмет іпотеки, було скасовано та призначено розгляд справи у загальному порядку.

Про те, ПАТ «Дельта банк» в 2015 році отримавши заочне рішення суду не мав до позивача жодних претензій протягом 2015-2017 років щодо її проживання у зазначеній квартирі, не вчинялись дії щодо виселення позивача з квартири та передачі оригіналів документів і документації на адресу банку та банк не заявляв будь-яких вимог щодо спірної квартири.

Лише після візиту ОСОБА_4 до спрірної квартири, позивачу стало відомо про проведенні електронні торги ПАТ «Дельта Банк», які були оформлені протоколом №UА-ЕА-2017-11-20-000107-с та Актом прийому-передачі нерухомого майна від 18.12.2017 року, на підставі яких в подальшому був укладений договір-купівлі спірної квартири між ОСОБА_4 та ПАТ «Дельта Банк».

Із зазначеними діями ПАТ «Дельта Банк» та вимогами ОСОБА_4 та в подальшому ОСОБА_5 яка була обдарована ОСОБА_4 , позивач не згодна та вважає їх протиправними та незаконними, у зв`язку із чим була змушена звернутись до суду за захистом своїх порушених прав.

Під час розгляду вказаної справи, позивачем на підтвердження обгрунтування своїх позовних вимог, зазначено що рішенням Новокаховського міського суду Херсонської області від 17.01.2019 року в задоволенні позову ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації у ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_5 про звернення стягнення на предмет іпотеки було відмовлено.

Разом з тим, постановою Херсонського апеляційного суду від 22.05.2019 року апеляційну скаргу ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «Дельта банк» було задоволено частково. Рішення Новокаховського міського суду Херсонської області від 17.01.2019 року в частині позовних вимог до ОСОБА_7 про звернення стягнення на предмет іпотеки скасовано, провадження у цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «Дельта банк» до ОСОБА_7 про звернення стягнення на предмет іпотеки закрито. Рішення Новокаховського міського суду Херсонської області від 17.01.2019 року в частині позовних вимог ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «Дельта банк» до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки залишено без змін.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 02.10.2018 року відкрито провадження у справі та вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

Протокольною ухвалою суду від 31.10.2018 року, яка занесена до протоколу судового засідання від 31.10.2018 року, за клопотанням представника позивача, залучено до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог, ДП "СЕТАМ" та Першу українську міжрегіональну товарну біржу.

Ухвалою суду Дарницького районного суду м. Києва від 30.01.2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав наведених в позові та відповіді (запереченнях) на відзив, просив позов задовольнити.

Представник ТОВ "ЗАКУПКИ.ПРОМ.УА" у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, був належним чином повідомлений про час, день та місце розгляду справи. Разом з тим, у судовому засіданні 31.10.2019 року представником подано до суду відзив на позов, відповідно до якого ТОВ "ЗАКУПКИ.ПРОМ.УА" не визнає позовні вимоги у повному обсязі та просить суд відмовити у їх задоволенні.

Представник ПАТ "Дельта Банк" у судове засідання з`явилась, позовні вимоги не визнала, просила суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі з підстав викладених у відзиві на позов.

Відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, причини неявки суду невідомі. Відзиви на позов від відповідачів до суду не надходили.

Представник третьої особи ДП "СЕТАМ" у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, був належним чином повідомлений про час, день та місце розгляду справи. Разом з тим, 29.11.2018 року на адресу суду надійшли письмові пояснення представника ДП "СЕТАМ", відповідно до яких, у зв`язку з тим, що до ДП "СЕТАМ" заявка на реалізацію спірної квартири не надходила, ДП "СЕТАМ" не було організатором відповідних торгів, представник ДП "СЕТАМ" просив суд про розгляд справи у його відсутності.

Треті особи: ПН КМНО Шевченко І.Л. та Перша українська міжрегіональна товарна біржа в судове засідання не з`явились, про день, час та місце його проведення повідомлялись у встановленому законом порядку, причини неявки суду невідомі, будь-яких клопотань або заяв до суду не надсилали.

Заслухавши учасників справи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до частин 1- 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до статей 77, 78, 79 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що 05.11.2015 року Новокаховським міським судом Херсонської області винесено заочне рішення у цивільній справі за позовом ПАТ "Дельта Банк" до ОСОБА_3 , ОСОБА_7 про звернення стягнення на предмет іпотеки, яким позов задоволено в повному обсязі та в рахунок часткового погашення стягнено з ОСОБА_3 , ОСОБА_7 заборгованості за кредитним договором № 06/К-08-АПЗ від 16.05.2008 року в розмірі 63 608 грн. 44 коп., яка складається з: 29768,46 грн. - заборгованості за кредитом; 1 057,62 грн. - пені за несвоєчасне повернення кредиту, 15 772,92 грн. - заборгованості по відсоткам, 1 065,53 грн. - пені за несвоєчасне повернення відсотків, 15 131,08 грн. - комісії, 665,86 грн. - пені за несвоєчасну сплату комісії, 50 грн. - штрафу згідно п. 8.3 кредитного договору, 48,31 грн. - 3% річних від суми простроченого кредиту, 48,66 грн. - 3% річних від суми прострочених процентів та звернуто стягнення за Договором іпотеки № 06/Zкіп-08 від 16.05.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Новокаховського міського нотаріального округу, реєстровий номер № 2510 на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 54,2 кв.м., житловою площею 29,7 кв.м., яка належить на праві власності ОСОБА_3 , ОСОБА_7 Визнано за ПАТ «Дельта Банк» право власності на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 54,2 кв.м., житловою площею 29,7 кв.м. Стягнуто з ОСОБА_3 , ОСОБА_7 на користь держави судовий збір у розмірі 636,08 грн., у рівних частинах, тобто по 318 грн. 04 коп. з кожного.

За змістом ст. 1 Закону України "Про виконавче провадження" виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

За умовами п. 3 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про виконавче провадження» відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню рішення на підставі таких виконавчих документів: виконавчих листів та наказів, що видаються судами у передбачених законом випадках на підставі судових рішень, рішень третейського суду, рішень міжнародного комерційного арбітражу, рішень іноземних судів та на інших підставах, визначених законом або міжнародним договором України.

Примусова реалізація заставленого майна, як стадія виконавчого провадження, є сукупністю правовідносин, врегульованих Законом України "Про виконавче провадження", Цивільним кодексом України та іншими нормативно-правовими актами, що в процесі примусового виконання виникають та реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусову реалізацію судових рішень, та особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до Закону.

Положеннями ст. 41 Закону України «Про іпотеку» визначено, що реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 62 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах.

Електронні торги - це продаж майна на прилюдних торгах за принципом аукціону або на комісійних умовах засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Тобто, торгами є публічний захід із продажу майна, при проведенні якого набувач (учасник торгів) переконаний, що набуває майно, яке звільнено від будь-яких обтяжень, або про такі обтяження оголошено.

Згідно з приписами ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ст. 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до ч. 4 ст. 656 ЦК України, до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином.

Враховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до правочинів купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та частинами 5, 6 ст. 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину Цивільного кодексу України та іншим актам цивільного законодавства (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу).

Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину.

Згідно зі статтями 4, 10 та 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити Цивільному кодексу, іншим законам України, які приймаються відповідно до Конституції України та Цивільного кодексу України, міжнародним договорам, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актам Президента України, постановам Кабінету Міністрів України, актам інших органів державної влади України, органів влади Автономної Республіки Крим у випадках і в межах, встановлених Конституцією України та законом, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Зміст правочину не повинен суперечити положенням також інших, крім актів цивільного законодавства, нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції України (статті 1, 8 Конституції України).

Стаття 204 ЦК України визначає, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина 1 статті 638 Цивільного кодексу України).

Як вбачається з матеріалів справи, згідно протоколу електронних торгів №UА-ЕА-2017-11-20-000107-с від 01.12.2017 року істановлено, що на замовлення ПАТ "Дельта Банк", через електронний майданчик ТОВ "ЗАКУПКИ.ПРО.УА", було проведено електронні торги, предметом яких була квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 54,2 кв.м., житловою площею 29,7 кв.м. (лот 3081121). Переможцем яких стала ОСОБА_4 .

У подальшому 18.12.2017 року між ПАТ "Дельта Банк" та ОСОБА_4 , відповідно до договору купівлі-продажу, посвідченого 18.12.2017 року, ПН КМНО Шевченко І.Л., укладено акт приймання - передачі нерухомого майна, відповідно до якого ПАТ "Дельта Банк" передало, а ОСОБА_4 прийняла наступне нерухоме майно: двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 54,2 кв.м., житловою площею 29,7 кв.м.

Водночас, судом встановлено, що ухвалою Новокаховського міського суду Херсонської області від 20.02.2018 року заочне рішення Новокаховського міського суду Херсонської області від 05.11.2015 року, у цивільній справі № 661/3379/15-ц, за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_3 та ОСОБА_7 про звернення стягнення на предмет іпотеки, було скасовано та призначено розгляд справи у загальному порядку.

У подальшому, рішенням Новокаховського міського суду Херсонської області від 17.01.2019 року в задоволенні позову ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації у ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_5 про звернення стягнення на предмет іпотеки було відмовлено.

Разом з тим, постановою Херсонського апеляційного суду від 22.05.2019 року апеляційну скаргу ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «Дельта банк» було задоволено частково. Рішення Новокаховського міського суду Херсонської області від 17.01.2019 року в частині позовних вимог до ОСОБА_7 про звернення стягнення на предмет іпотеки скасовано, провадження у цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «Дельта банк» до ОСОБА_7 про звернення стягнення на предмет іпотеки закрито. Рішення Новокаховського міського суду Херсонської області від 17.01.2019 року в частині позовних вимог ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «Дельта банк» до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки залишено без змін.

Статтею 215 ЦК України встановлено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування (частина 1 статті 216 Цивільного кодексу України).

Враховуючи наведене, беручи до уваги той факт, що прилюдні/електронні торги, проведені ТОВ "ЗАКУПКИ.ПРОМ.УА" 01.12.2017 року, оформлені протоколом № UA-EA-2017-11-20-000107-с від 01.12.2017 року, з реалізації предмета іпотеки, а саме, квартири АДРЕСА_1 , вчинені з порушенням норм чинного законодавства, оскільки, відбулися на підставі виконання заочного рішення Новокаховського міського суду Херсонської області від 05.11.2015 року у справі №661/3379/15-ц, яке скасовано ухвалою Новокаховського міського суду Херсонської області від 20.02.2018 року, суд прийшов до висновку про визнання їх недійсними.

Згідно зі ст. 55 Конституції України встановлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Отже, підставою звернення до суду є наявність порушеного, не визнаного або оспорюваного права та інтересу.

Зазначені положення Конституції України реалізовані у ст. 15 ЦК України, відповідно до якої кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання

Реалізуючи, передбачене ст. 55 Конституції України, право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача. Предмет позову кореспондує зі способами захисту права саме - заходами, які прямо передбачені законом з метою припинення оспорювання або порушення суб`єктивних цивільних прав та (або) усунення наслідків такого порушення.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Під час розгляду вказаних позовних вимог необхідно встановити наступні факти: чи мало місце порушення чинного законодавства при проведенні торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів.

Предметом доказування у таких спорах є: порушення норм закону при проведенні торгів; чи є ці порушення істотними та чи вплинули вони на результат торгів; порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює торги.

Отже, підставою для визнання торгів недійсними є одночасна наявність двох фактів: порушення норм закону при проведенні торгів і порушення прав та законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Як вже встановлено судом, оспорювані електронні торги були проведені з порушенням приписів чинного законодавства України.

Приймаючи до уваги наведене, позовні вимоги ОСОБА_3 щодо визнання недійсними прилюдних/електронних торгів, визнання протоколу проведення прилюдних/електронних торгів з продажу нерухомого майна недійсним, визнання договору купівлі-продажу квартири недійснимє обґрунтованими, належним чином доведеними, документально підтверджені та відповідачами, в порядку статей 12 та 81 ЦПК України, не спростовані, відтак, підлягають задоволенню у повному обсязі.

Разом з тим, суд вважає, що позовні вимоги в частині скасування запису про право власності №24003868 рішення про державну реєстрацію прав та їх оотяжень з індексовим №38800960 від 18.12.2017 року за ОСОБА_4 , здійснений ПН КМНО Шевченко І.Л. шляхом його вилучення з єдиного державного реєстру речових прав є передчасними, так як вони можуть бути проведені відповідно до вимог чинного законодавства після набрання рішенням законної сили. Окрім того, позовна вимога заявлена до третьої особи, а не до відповідача у справі.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Також, позивач просила суд стягнути з відповідача ПАТ "Дельта Банк" витрати на правову допомогу на загальну суму 26 000,00 грн., а саме: відповідно до квитанції серії КДАВ №394144 на суму 10 000,00 грн., відповідно до квитанції серії КДАВ №394166 на суму 8000,00 грн. та відповідно до квитанції серії КДАВ №394173 на суму 8000,00 грн.

Однак, у судовому засіданні представник позивача не зміг надати суду для огляду у судовому засіданні оригінал квитанції серії КДАВ №394144 на суму 10 000,00 грн. на підтвердження сплати позивачем вказаної суми, а тому вимога про стягнення з відповідача ПАТ "Дельта Банк" витрат на правову допомогу підлягає частковому задоволенню на загальну суму 16 000,00 грн., яка підтверджується проплатою, відповідно до квитанції серії КДАВ №394166 на суму 8000,00 грн. та відповідно до квитанції серії КДАВ №394173 на суму 8000,00 грн., оригінали яких було надано суду для огляду у судовому засіданні, та копії яких містяться у матеріалах справи.

Керуючись ст.ст. 4, 10, 12-13, 76-80, 133, 141, 200, 206, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗАКУПКИ.ПРОМ.УА", Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: приватний нотаріус Шевченко Інна Леонтіївна, державне підприємство «СЕТАМ», Перша українська міжрегіональна товарна біржа, про визнання недійсними прилюдних/електронних торгів, визнання протоколу проведення прилюдних/електронних торгів з продажу нерухомого майна недійсним, визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним, скасування запису рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень - задовольнити частково.

Визнати прилюдні/електронні торги від 01.12.2017 року щодо продажу квартири АДРЕСА_1 - недійсними.

Визнати протокол проведення прилюдних торгів із продажу нерухомого майна № UA-EA-2017-11-20-000107-с від 01.12.2017 року щодо продажу лоту № FHG2593 - недійсним.

Визнати договір купідві-продажу квартири від 18.12.2017 року - недійсним.

В іншій частині позову - відмовити.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" (код ЄРДПОУ 34047020) на користь ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 ) витрати на правову допомогу у розмірі 16 000 (шістнадцять тисяч) гривень 00 копійок.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" (код ЄРДПОУ 34047020) на користь ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 ) судовий збір в розмірі 2 114 (дві тисячі сто чотирнадцять) гривень 40 копійок.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя: