З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"14" листопада 2019 р. Справа № 608/1512/19
Номер провадження2/608/632/2019
Чортківський районний суд Тернопільської області в складі:
головуючої судді Квятковської Л. Й.
з участю секретаря Маришевої Г.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Чорткові справу цивільного судочинства за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про поділ (виділ) в натурі частки майна, яке є об`єктом спільної часткової власності, -
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. Його представник ОСОБА_10 подав заяву, в якій просить справу слухати за його відсутності.
Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином шляхом оголошення про виклик сторін по справі до суду.
Вивчивши та дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.
Відповідно до висновку від 05.08.2019 року №904, складених ОСОБА_9 , спеціалістом Чортківського обласного комунального міжрайонного бюро технічної інвентаризації (кваліфікаційний сертифікат серії АЕ №001350 виданий 25.01.2013 року Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства) є технічна можливість виділу об`єкта нерухомого майна.
У склад новоутвореного об`єкта нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 входить: нежитлові приміщення у торгівельному центрі з офісними приміщеннями загальною площею 211,9 кв. м, що складається з: приміщення 1-5 площею 209,6 кв. м; туалету 1-6 площею 2,3 кв. м. У спільному користуванні залишити: сходову клітку 1-4 площею 9, 2 кв. м.; сходову клітку 1-17 площею 9,8 кв. м.
У склад новоутвореного об`єкта нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 входить: нежитлові приміщення у торгівельному центрі з офісними приміщеннями загальною площею 17,8 кв. м, що складається з: приміщення 1-10 площею 17,8 кв. м. У спільному користуванні залишити: 1-7 сходову клітку площею 9,8 кв. м; коридор 1-8 площею 69,6 кв. м; туалет 1-9 площею 2,5 кв. м.
У склад новоутвореного об`єкта нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 входить: нежитлові приміщення у торгівельному центрі з офісними приміщеннями загальною площею 18,0 кв. м, що складається з: приміщення 1-12 площею 18,0 кв. м. У спільному користуванні залишити: 1-7 сходову клітку площею 9,8 кв. м; коридор 1-8 площею 69,6 кв. м; туалет 1-9 площею 2,5 кв. м.
У склад новоутвореного об`єкта нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 входить: нежитлові приміщення у торгівельному центрі з офісними приміщеннями загальною площею 522,8 кв. м, що складається з: приміщення 1-18 площею 261,5 кв. м; туалету 1-19 - площею 2,5 кв. м, приміщення 1-21 площею 255,9 кв. м; туалету 1-22 площею 2,9 кв. м. У спільному користуванні залишити: 1-7 сходову клітку площею 9,8 кв. м; сходову клітку 1-17 площею 9,8 кв. м; сходову клітку 1-20 площею 9,8 кв. м.
У склад новоутвореного об`єкта нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 входить: нежитлові приміщення у торгівельному центрі з офісними приміщеннями загальною площею 16,7 кв. м, що складається з котельні 1-26 площею 16,7 кв. м. У спільному користуванні залишити: 1-7 сходову клітку площею 9,8 кв. м; сходову клітку 1-17 площею 9,8 кв. м; сходову клітку 1-20 площею 9,8 кв. м, сходову клітку 1-23 площею 9,9 кв. м; коридор 1-27 площею 45,8 кв. м.
Новоутворені об`єкти можуть використовуватися як самостійні об`єкти цивільних правовідносин. За технічними показниками об`єкт може бути поділено.
Позивач як власник 58/100 частин нежитлових приміщень у торгівельному центрі з офісними приміщеннями загальною площею 1446,5 кв. м, що знаходиться по АДРЕСА_1 , АДРЕСА_1 , звернувся до співвласників нежитлових приміщень у торгівельному центрі з офісними приміщеннями з пропозицією виділення в натурі кожному співвласнику його частки, однак згоди для поділу (виділу) майна в натурі, яке об`єктом спільної часткової власності у нотаріуса не отримав. Тому через таку обставину такий виділ можливий лише у судовому порядку.
Поділ в натурі майна, яке перебуває у спільній частковій власності, може бути здійснено за домовленістю між співвласниками, шляхом укладання договору про поділ нерухомого майна, який повинен бути вчинений у письмовій формі з обов`язковим його нотаріальним посвідченням учасниками правочину. Проте, в тому випадку, якщо один із співвласників виявив бажання, не залежно від його мотивів, здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту.
Відповідно до ст. 364 Цивільного кодексу України, співвласнику надається право самостійно розпоряджатися своєю часткою у спільній частковій власності. Однією з правових форм такого розпорядження є право співвласника на виділ у натурі частки із спільного майна. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 367 ЦК України, майно, що є у спільній частковий власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.
За змістом статті 377 ЦК України до особи, яка придбала житловий будинок, будівлю або споруду, переходить право власності на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення, у розмірах, встановлених договором. Якщо договором про відчуження житлового будинку, будівлі або споруди розмір земельної ділянки не визначений, до набувача переходить право власності на ту частину земельної ділянки, яка зайнята житловим будинком, будівлею або спорудою, та на частину земельної ділянки, яка є необхідною для їх обслуговування. Якщо житловий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, наданій у користування, то у разі їх відчуження до набувача переходить право користування тією частиною земельної ділянки, на якій вони розміщені, та частиною ділянки, яка необхідна для їх обслуговування.
Згідно статті 120 ЗК України до особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.
Зазначена норма закріплює загальний принцип цілісності об`єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. За цією нормою визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду та
передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість.
При цьому при застосуванні положень статті 120 ЗК України у поєднанні з нормою статті 125 ЗК України слід виходити з того, що у випадку переходу права власності на об`єкт нерухомості у встановленому законом порядку, право власності на земельну ділянку у набувача нерухомості виникає одночасно із виникненням права власності на зведені на земельній ділянці об`єкти. Це правило стосується й випадків, коли право на земельну ділянку не було зареєстроване одночасно з правом на нерухомість, однак земельна ділянка раніше набула ознак об`єкта права власності. Таким чином, за загальним правилом, закріпленим у частині першій статті 120 ЗК України, особа, яка набула права власності на будівлю чи споруду стає власником земельної ділянки на тих самих умовах, на яких вона належала попередньому власнику, якщо інше не передбачено у договорі відчуження нерухомості.
Відповідно до абз. 1 п. 6 Постанови Пленуму Верховного суду України "Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок" від 4 жовтня 1991 року (з подальшими змінами та доповненнями), при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Верховний суд України в п. 7 Постанови Пленуму "Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок" роз`яснив судам, що в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.
Частка, яка належить позивачу є відокремленою з самостійним виходом, тому її виділ в натурі можливий. З огляду на викладене, суд має підстави дійти до висновку про законність і обґрунтованість вимог позивача та задовольнити позовні вимоги.
Враховуючи вищевказане та керуючись ст. ст. 356, 364 Цивільного кодексу України, ст. ст. 5, 13, 76, 82, 141, 258, 259, 263, 265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Поділити (виділити) в натурі майно, яке є об`єктом спільної часткової власності, що складається з нежитлових приміщень у торгівельному центрі з офісними приміщеннями загальною площею 787, 2 кв. м по АДРЕСА_1 .
Виділити ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , у власність нежитлові приміщення у торгівельному центрі з офісними приміщеннями загальною площею 211,9 кв. м, що складається з: приміщення 1-5 площею 209,6 кв. м; туалету 1-6 площею 2,3 кв. м. У спільному користуванні залишити: сходову клітку 1-4 площею 9,2 кв. м; сходову клітку 1-17 площею 9,8 кв. м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 .
Виділити ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , у власність нежитлові приміщення у торгівельному центрі з офісними приміщеннями загальною площею 17,8 кв. м, що складається з: приміщення 1-10 площею 17,8 кв. м. У спільному користуванні залишити: 1-7 сходову клітку площею 9,8 кв. м; коридор 1-8 площею 69,6 кв. м; туалет 1-9 площею 2,5 кв. м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 .
Виділити ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , у власність нежитлові приміщення у торгівельному центрі з офісними приміщеннями загальною площею 18,0 кв. м, що складається з: приміщення 1-12 площею 18,0 кв. м. У спільному користуванні залишити: 1-7 сходову клітку площею 9,8 кв. м; коридор 1-8 площею 69,6 кв. м; туалет 1-9 площею 2,5 кв. м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 .
Виділити ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , у власність нежитлові приміщення у торгівельному центрі з офісними приміщеннями загальною площею 522,8 кв. м, що складається з: приміщення 1-18 площею 261,5 кв. м; туалету 1-19 площею 2,5 кв. м; приміщення 1-21 площею 255,9 кв. м; туалету 1-22 площею 2,9 кв. м. У спільному користуванні залишити: 1-7 сходову клітку площею 9,8 кв. м; сходову клітку 1-17 площею 9,8 кв. м; сходову клітку 1-20 площею 9,8 кв. м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 .
Виділити ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , у власність нежитлові приміщення у торгівельному центрі з офісними приміщеннями загальною площею 16,7 кв.м, що складається з котельні 1-26 площею 16,7 кв. м. У спільному користуванні залишити: 1-7 сходову клітку площею 9,8 кв. м; сходову клітку 1-17 площею 9,8 кв. м; сходову клітку 1-20 площею 9,8 кв. м, сходову клітку 1-23 площею 9,9 кв. м; коридор 1-27 площею 45,8 кв. м, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 .
Припинити право спільної часткової власності на нежитлові приміщення у торгівельному центрі з офісними приміщеннями загальною площею 1446,5 кв. м по АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги Тернопільському апеляційному суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя:/підпис/

Копія вірна

Оригінал заочного рішення знаходиться в матеріалах справи № 608/1512/19.

Заочне рішення набрало законної сили __ _______________ 201___ р.

Суддя: Л Й Квятковська