справа №619/3096/16-ц
провадження №2-п/619/18/19
У Х В А Л А

10 грудня 2019 року Дергачівський районний суд Харківської області

у складі:

Головуючого: судді Кононихіної Н. Ю.

При секретарі: Мєщан І. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дергачі

заяву ОСОБА_1 «про скасування заочного рішення»

у цивільній справі за позовом

ОСОБА_2 до ОСОБА_1 «про стягнення суми авансу»,

встановив

Заочним рішенням Дергачівського райсуду Харківської області від 21.11.2016 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 «про стягнення суми авансу» було задоволено.

19.03.2019 відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про скасування заочного рішення по тим підставам, що вона не отримувала повісток про виклик до судового засідання, копію заочного рішення не отримала у встановлений законом строк, з матеріалами цивільного провадження не ознайомлювалася. По суті рішення суду є неправомірним, так як по справі позов не доведений ніякими доказами, реально за вказаних позивачем обставин діяли фарс-мажорні обставини, тому у задоволенні позову слід відмовити.

Таким чином, заочне рішення суду по справі підлягає скасуванню, за будь-яких обставин є незаконним.

У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_3 з`явися, сповіщений належним чином про дату, час та місце розгляду справи, підтримав заявлені вимоги, наголосивши, що сторона позивача не надала суду належних та допустимих доказів, які підтверджують наявність порушень чинного законодавства в діях відповідача.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_4 з`явився, сповіщений належним чином про дату, час та місце розгляду справи, просив залишити без розгляду заяву про скасування заочного рішення суду, т.я. заявник пропустив строк для звернення до суду із такою заявою.

Суд, вислухавши сторони, вивчивши матеріли справи, вважає, що у задоволенні заяви про скасування заочного рішення суду слід відмовити з наступних причин.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У матеріалах справи суд перевіряв місце реєстрації відповідача для встановлення правильності підсудності справи, при цьому наявна довідка адресного бюро Харківської області від 16.09.2016, де правильно вказана адреса реєстрації відповідача по справі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у АДРЕСА_1 . За вказаною адресою місця реєстрації суд сповістив відповідача ОСОБА_1 про час, місце та дату розгляду справи на 21.11.2016 о 09.00 годині, однак, відповідач умисно повістку не отримав, до судового засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, відзив на позов не подав, в судове засідання не з`явився без поважних причин.

Таким чином, відповідач, знаючи, що відносно нього у суді є і розглядається позовний матеріал - не цікавився цими обставинами. Його примусила прийти до суду тільки робота державного виконавця, який почав стягнення матеріальної шкоди згідно рішення суду. Тільки тоді відповідач вирішив звернутися до суду для з`ясування ситуації відносно розгляду цивільної справи.

При цьому відповідач ОСОБА_1 , як на підставу для поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення - посилається на те, що участі у розгляді цивільної справи № 619/3096/16-ц вона не брала, про наявність судової справи не знала та про існування заочного рішення дізналася лише 15 березня 2019 року з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Дійсно,той факт, що ОСОБА_1 участі у розгляді цивільної справи № 619/3096/16-ц не брала - не оспорюється.

Разом з тим, ОСОБА_1 надає неправдиві відомості про те, що вона не знала про існування заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 21.11.2016 по цивільній справі №619/3096/16-ц.

Натомість, ОСОБА_1 було відомо про існування вказаного заочного рішення, про наявність виконавчого провадження з виконання заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 21.11.2016 та ОСОБА_1 була обізнана, що вказане судове рішення уже виконано, оскільки:

16.08.2018 в особі свого представника ОСОБА_5 ОСОБА_1 зверталася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 21.11.2016 та сама безпосередньо брала участь у виконанні вказаного рішення.

При цьому, заяву про перегляд заочного рішення Дергачівського і районного суду Харківської області від 21.11.2016, подану представником ОСОБА_1 - ОСОБА_5 , йому було повернено у зв`язку з несплатою судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Таким чином, ОСОБА_1 уповноважила представника ОСОБА_5 на подання заяви про перегляд саме даного заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 21.11.2016.

Отже, ОСОБА_5 мав повноваження та діяв від її імені, що не заперечується ОСОБА_1 в апеляційній скарзі, при цьому посилання ОСОБА_1 та те, що « ОСОБА_5 повів себе безвідповідально та безвідповідально поставився до своїх обов`язків по представництву та захисту інтересів Відповідача» - не мають жодного правового значення.

При цьому, згідно з висновком щодо застосування норм права, викладеним у постанові Верховного Суду (касаційний господарський суд) по справі № 910/33054/15 від 14.02.2018 сторони самостійно повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Так, відповідно до вказаної постанови: «Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

«У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності)».

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 року висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно- правовий акт, що містить відповідну норму права.

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Крім того,відповідач ОСОБА_1 знала про існування заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 21.11.2016, оскільки була обізнана про існування виконавчого провадження за виконавчим листом № 619/3096/16-ц від 16.02.2017, що видав Дергачівський районний суд Харківської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошової суми 26 203, 20 грн. та брала участь у вказаному виконавчому провадженні.

Так, в рамках вказаного виконавчого провадження було накладено арешт та в подальшому реалізовано належну ОСОБА_1 земельну ділянку, площею 0,12 га, кадастровий номер - :00:003:1554, що знаходиться за адресою: Харківська область, Дергачівський район, Малоданилівська селищна рада.

При цьому, за рахунок коштів, отриманих від реалізації вказаної земельної ділянки, було виконане заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 21.11.2016 та 18.02.2019 було винесено Постанову про закінчення виконавчого провадження.

22 лютого 2019 року ОСОБА_1 зверталася до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Дергачівському та Золочівському районах Головного територіального управління юстиції в Харківській області з заявою про видачу залишку коштів після надмірно реалізованого майна за виконавчим провадженням № 53430349.

Таким чином, посилання ОСОБА_1 на те, що про існування заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 21.11.2016 їй стало відомо лише 15 березня 2019 року з Єдиного державного реєстру судових рішень - не відповідає дійсності.

Тобто заявник пропустила строк для звернення у суд із заявою про скасування заочного рішення. Однак, за викладених судом обставин суд все ж поновлює заявнику строк для звернення у суд із заявою про скасування заочного рішення з урахуванням бездіяльності представника заявника ОСОБА_5 .

Але суд відмовляє у задоволенні заяви про скасування заочного рішення по суті заявлених вимог:

суд вважає, що відповідач умисно на виклик суду не з`являвся до судового засідання, про причини неявки не повідомив. Крім того, відповідач мав можливість отримати копію рішення суду для належного оскарження у строк, вказаний в законі, але умисно цього не зробив.

Відповідно до ч.1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно ч. 2, 3 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Статтею 285 ЦПК України встановлюється вимоги до заяви про перегляд заочного рішення, яке подається суду.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причини неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причини неподання відзиву і докази про це.

Відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення, жодним чином не обґрунтовано причини неявки у судове засідання. Посилання відповідача на те, що вона по вині суду не отримував судові кореспонденцію - не відповідає дійсності.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідачем у заяві про перегляд заочного рішення не зазначено та не додано жодного належного та допустимого доказу, яким відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача по суті спору. Отже, відповідачем не обґрунтовано свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ч. З ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Отже, враховуючи зазначену норму закону та вище викладені обставини, якими спростовано доводи відповідача у заяві про перегляд заочного рішення, суд вважає, що дана заява повинна бути залишена без задоволення, так як відповідачем не доведено обставини, які є підставою для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 287,288 ЦПК України,суд

постановив

Заяву ОСОБА_1 про скасування заочного рішення Дергачіського райсуду Харківської області від 21.11.2016 по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 «про стягнення суми авансу» - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. Ю. Кононихіна