Справа № 639/4270/19
Провадження № 2/639/1567/19
15 листопада 2019 року
Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Рубіжного С.О.,
за участю секретаря Чубенко О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 639/4270/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про захист права власності шляхом визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку,-
25 червня 2019 року до Жовтневого районного суду м. Харкова з позовом звернувся ОСОБА_1 , в якому просить усунути перешкоди у здійсненні права власності шляхом визнання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 з подальшим зняттям з реєстраційного обліку.
В обґрунтування позову посилається на те, що йому на праві власності належить 12/15 часток будинку за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 13 травня 2019 року за реєстр. № 326, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Піддубною Ю.В.. Попередніми власниками були ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , відповідачі є членами сімї попередніх власників та на час укладання договору були зареєстровані за вказаною адресою. Попередні власники зобов`язались знятися з реєстрації разом членами сімї та звільнити будинок, що й було зроблено частково. Відповідачі залишаються зареєстрованими в будинку, проте фактично там не проживають. В силу ст.. 391 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) просить захистити його право власності.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 22.07.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі. Призначено судове засідання.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_7 , яка діє на підставі Ордеру серії НОМЕР_1 , не з`явились, подавши заяви про розгляд справи за їх відсутністю.. Проти ухвалення заочного рішення не заперечували.
Відповідачі в судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлялися належним чином, відзив на позовну заяву не надали. У зв`язку з чим, на підставі вимог ч.4 ст. 223 та ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідача та ухвалити по справі заочне рішення.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.
У судовому засіданні було встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу від 13 травня 2019 року реєстр. № 326, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Піддубною Ю.В., позивачу на праві власності належить 12/15 частин житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Пунктами 4.1.1 та 4.1.2 Договору продавці ОСОБА_5 та ОСОБА_6 зобов`язались звільнити будинок від власного майна та майна третіх осміх та знаятися з реєстраційного обліку до 14.05.2019 року (а.с.6-8).
Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 станом на 18.03.2019 були зареєстровані за вказаною адресою (а.с.9).
Під час вирішення питання про відкриття провадження, судом отримана інформація, що відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_4 були зняти 14.05.2019 року з реєстраційного обліку за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 23. 24).
Відповідно до частин першої, другої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Згідно з частиною першою статті 321 ЦК України право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до частини першої статті 383 ЦК України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.
Згідно зі статтею 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Статтею 156 Житлового кодексу Української РСР передбачено, що члени сім`ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
Аналогічну норму містить також стаття 405 ЦК України.
Аналіз наведених вище правових норм дає підстави для висновку про те, що право членів сім`ї власника будинку користуватись цим жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на будинок в особи, членами сім`ї якого вони є; із припиненням права власності особи втрачається й право користування жилим приміщенням у членів його сім`ї.
Оскільки житлові права членів сім`ї власника житлового будинку (квартири) є похідними від прав власника цього житлового приміщення, то припинення права власності особи на житло припиняє право членів її сім`ї на користування цим будинком.
Однією з підстав припинення права власності відповідно до статті 346 ЦК України є відчуження свого майна власником.
Судова практика та позиція Верховного суду викладена в Постанові Верховного суду від 22.05.2019 року в аналогічній справі №180/1388/17-ц.
Згідно п.1 ч.1 ст. 21 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» (далі - Закон) : орган реєстрації знімає з реєстрації самостійно на підставі: судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою - у день отримання рішення суду з одночасним повідомленням у порядку листування особи, місце проживання якої знімається з реєстрації (крім безвісно відсутньої). Днем зняття з реєстрації є день набрання законної сили рішенням суду якщо у цьому рішенні не зазначено іншого дня зняття з реєстрації.
В судовому засіданні встановлено, що відповідач ОСОБА_3 залишається зареєстрованим у спірному житловому приміщені без згоди на те власника позивача по справі, чим порушує його право власності. На підставі чого позов в цій частині підлягає задоволенню.
Враховуючи, що відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_4 зналися з реєстраційного обліку, внаслідок чого відсутній предмет спору, в цій частині позов не підлягає задоволенню.
Також не підлягають задоволенню вимоги про зняття відповідачів з реєстраційного обліку, здійснення реєстраційних дій не входить до повноважень суду. Після набранням рішення суду законної сили, позивач має вчинити дії відповідно до Закону, звернувшись до органів реєстрації.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5 , 13, 76-81, 133, 141, ч.4 ст. 223, 259, 265, 280-282 ЦПК України, ст. ст. 383, 391 ЦК України, суд
Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.
Усунути перешкоди у володінні, користуванні та розпорядженні власністю ОСОБА_1 . Визнати ОСОБА_3 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .
В задоволенні іншої частини позову - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30-ти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , , РНОКПП: НОМЕР_2 , , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання не відоме.

Відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання не відоме.

Повний текст рішення складено 15 листопада 2019 року.

Суддя С.О. Рубіжний