Справа № 618/819/19
Провадження № 2/618/209/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2019 року Дворічанський районний суд Харківської області у складі: головуючого - судді Рябоконь Є. А., за участю секретаря судового засідання - Кучеренко О. І., розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в смт Дворічна цивільну справу № 618/819/19, провадження № 2/618/209/19 за позовом ОСОБА_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , до Тавільжанської сільської ради Дворічанського району Харківської області, юридична адреса: 62731, Харківська область, Дворічанський район, с. Тавільжанка, вул. Центральна, буд. 1, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Тавільжанської сільської ради Дворічанського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за закономпісля смерті своєї матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовуючи свої вимоги тим, що після смерті матері на території Тавільжанської сільської ради відкрилася спадщина, яку вона має намір прийняти.

14 квітня 2008 року мати залишила заповіт своїй онуці - ОСОБА_3 . Онука померлої спадщину за заповітом не прийняла та на неї не претендує, про що склала відповідну заяву від 01.06.2019. Після смерті матері вона звернулася до сільської ради за місцем свого проживання з питання прийняття та переоформлення спадщини, де їй пояснили, що звертатися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців їй не потрібно, тому що вона спадщину прийняла фактично, оскільки вони проживали разом з нею за однією адресою: АДРЕСА_1 . Але пізніше з`ясувалося, що проживання за однією адресою із спадкодавцем не достатньо для фактичного прийняття спадщини, обов`язковою умовою також є реєстрація за однією адресою зі спадкодавцем на день його смерті. Згодом з`ясувалося, що на момент смерті ОСОБА_2 заявниця та її матір були зареєстровані за різними адресами, хоча фактично проживали на одному подвір`ї, в одному домоволодінні. 07 червня 2019 року вона звернулася до нотаріуса з питання переоформлення спадщини після смерті матері, але постановою їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії в зв`язку з пропуском 6-ти місячного терміну. Вважає причину пропуску поважною і просить цей строк продовжити, визначивши додатковий строк для прийняття спадщини строком 2 місяці.

Позивач ОСОБА_1 в підготовче засіданні не з`явилася, надавши заяву, в якій підтримала позовні вимоги в повному обсязі, просила їх задовольнити.

Представник відповідача - Тавільжанський сільський голова Тритяк М. І. в підготовче засідання не з`явився, надавши заяву, в якій позовні вимоги визнав повністю, просив справу розглянути за відсутності представника сільської ради.

За результатами підготовчого провадження на підставі повідомлених позивачем обставин справи, наданих ним і витребуваних ухвалою суду за його клопотанням доказів встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини.

Матеріалами справи встановлено, що згідно зі свідоцтвом про народження НОМЕР_4 від 20.03.1970, батьками позивача ОСОБА_1 є: батько - ОСОБА_4 та мати - ОСОБА_2 (а. с. 9).

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 12 січня 2017 року, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 7).

Згідно з довідкою виконавчого комітету Тавільжанської сільської ради Дворічанського району Харківської області від 24.09.2018 № 1375, ОСОБА_1 , 1970 року народження, зареєстрована та проживає в АДРЕСА_1 ; ОСОБА_2 , 1936 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована в АДРЕСА_2 , фактично проживала в АДРЕСА_2 разом з донькою ОСОБА_1 по день смерті.

Спадкоємцями за законом є донька - ОСОБА_1 , 1970 року народження, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 та донька - ОСОБА_5 , 1961 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Спадкоємцем за заповітом є ОСОБА_3 , 1985 року народження, яка зареєстрована в м. Горлівка Донецької області (а. с. 8).

Постановою державного нотаріуса Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області Зашивайко Н. Г. від 07.06.2019 № 549/02-31 позивачу ОСОБА_1 було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її матері ОСОБА_2 , в зв`язку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини.

Згідно з інформацією Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області від 01.08.2019 № 732/01-16, після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період з 2017 року по теперішній час спадкова справа в Дворічанській державній нотаріальній конторі Харківської області не заводилась. Заяви про прийняття або відмову від спадщини до держнотконтори не надходили (а. с. 24).

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд враховує посилання позивача на те, що вона не могла своєчасно в шестимісячний строк після смерті матері звернутися з заявою до держнотконтори з об`єктивних причин, а саме через те, що вона вважала, що фактично прийняла спадщину, оскільки на день смерті спадкодавця фактично проживала разом з нею, але не була зареєстрована за її адресою.

В зв`язку з цим, суд визнає поважними причини пропуску позивачкою 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, оскільки вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і дії принцип верховенства права.

У ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права.

Згідно з ч. ч. 1 - 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

При цьому, відповідно до вимог ч. 2 ст. 206 ЦПК України суд роз`яснює представнику відповідача наслідки визнання позову, передбачені ч. 4 цієї статті.

Судом також встановлено, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких обставин справи суд приходить до висновку про задоволення позову.

Враховуючи позовні вимоги ОСОБА_1 , суд вважає, що двох місяців буде достатньо для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ч. 1 ст. 8, ст. 41, ч. 3 ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1272 ЦК України, п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", ст. ст. 2, 4, 5, 10, 11, 12, 13, 81, 89, 200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354, п. 15.5) розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_2 від 19.01.1998, ідентифікацій номер НОМЕР_3 , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 - два місяці від дня набрання чинності цим рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду через Дворічанський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Є. А. Рябоконь