Справа № 537/4837/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.11.2019 року м. Кременчук

Суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області Мурашова Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця», за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову, ОСОБА_2 про визнання незаконними та скасування дисциплінарних стягнень у вигляді догани, визнання дій незаконними, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Акціонерного товариства «Українська залізниця» за участі третьої особи ОСОБА_2 , в якій просив визнати незаконним та скасувати рішення про оголошення догани начальнику пасажирського поїзда ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке оформлене протоколом №134 від 06 серпня 2019 року засідання оперативної наради при заступнику начальника Полтавської вагонної дільниці; визнати незаконним та скасувати наказ №41/Д від 08 серпня 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника пасажирського поїзда ОСОБА_1 », яким оголошено йому догану; визнати незаконними дії Акціонерного товариства «Українська залізниця» щодо усунення ОСОБА_1 , від виконання трудової функції начальника пасажирського поїзда за №791/792 «Кременчук-Київ» та в переведенні на поїзд №669/670 «Кременчук-Бахмач» та зобов`язати відповідача допустити ОСОБА_1 до виконання трудової функції начальника пасажирського поїзда за №791/792 «Кременчук-Київ».

Ознайомившись із матеріалами позову, суддя встановив наступне.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви, в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Таким спеціальним законом є Закон України «Про судовий збір».

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Пунктом 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», у редакції, яка діє з 1 вересня 2015 року, передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Водночас позивач звернувся до суду не з вимогою про стягнення заробітної плати або поновлення на роботі, а з вимогами про скасування дисциплінарного стягнення у виді догани, оформленої протоколом оперативної наради, скасування дисциплінарного стягнення у виді догани, оформленої наказом, накладеної повторно за те саме порушення, визнання незаконними дій відповідача, які полягали в усуненні позивача від виконання трудової функції начальника потягу з переведенням на інший потяг та зобов`язання відповідача допустити позивача до виконання трудової функції на попередньому потязі.

У постанові Верховного Суду України від 30 листопада 2016 року у справі № 6-1121цс16 зроблено висновок, що починаючи з 01 вересня 2015 року позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

Згідно до ч.ч.5,6 ст.13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

З огляду на наведене, суд вважає, що позивач не звільняється від сплати судового збору за звернення до суду з позовом.

За змістом ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений: на 1 січня 2019 року - 1921 гривні. Таким чином мінімальний розмір судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою має становити 1921 х 0,4 = 768,40 гривень.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір».

З огляду на наведене, позивачу необхідно сплатити судовий збір за три вимоги немайнового характеру, розмір якого становить 768,40 х 3 = 2305,20 грн.

Вказану суму судового збору необхідно сплатити за такими реквізитами: отримувач: УК у м. Кременчук/Крюківський/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ): 37965850, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (IBAN): UA6016010, код класифікації доходів бюджету: 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір, (Державна судова адміністрація України, 050).

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, і дана обставина перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху.

В свою чергу, звертаю увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Роз`яснити позивачу, що за правилами ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 352, 353 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця», третя особа: ОСОБА_2 про визнання незаконними та скасування дисциплінарних стягнень у вигляді догани, визнання дій незаконними залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду, протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Крюківського районного суду

м. Кременчука Полтавської області Мурашова Н.В.