У Х В А Л А

Іменем України

12 листопада 2019 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: державний нотаріус П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Демяносова Валентина Федорівна, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,

В с т а н о в и в :

11.09.2019 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: державний нотаріус П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Демяносова В.Ф., про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування. Відповідно до заявлених позовних вимог, позивач просить суд: визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалами судді Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г. від 16.09.2019 року та від 11.10.2019 року вказану позовну заву було залишено без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви.

Позовна заява залишалась без руху, оскільки позивачем до матеріалів позовної заяви не було долучено квитанцію про сплату судового збору або клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Також позивачем в позовній заяві не було визначено ринкової вартості квартири відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Зокрема, не подано звіт про оцінку ринкової вартості квартири. Крім того, позивачем взагалі не зазначено вартість квартири, виходячи із ринкової вартості аналогічного нерухомого майна в даному населеному пункті.

На виконання вимог ухвали суду від 11.10.2019 року позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків, відповідно до змісту якої вбачається, що остання просить суд відкрити провадження у справі без сплати судового збору, або у розмірі значно меншим від зазначеної Законом суми.

Однак, вбачається, що позивач усуваючи недоліки позовної заяви знов не зазначила ціну позовних вимог та докази визначення вартості нерухомого майна. Натомість, з невідомих для суду причин вказує, що попередньо визначає розмір судового збору у максимально передбаченому Законом України «Про судовий збір» розмірі, а саме: 9605,00 грн.

При цьому в додатках до вказаної заяви міститься клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору на підставі п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», де зазначено про те, що суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі предметом позову якої є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Аналізуючи наведену норму закону вбачається, що вирішуючи питання про підстави для звільнення від сплати судового збору суд зобов`язаний керуватись законом, яким встановлено порядок звільнення від сплати судового збору.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом із тим, предметом даного позову є визнання за позивачем права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , яка належала померлому ОСОБА_2 , а не захист сімейних прав, як то зазначає позивач, що на її переконання дає підстави для звільнення її від сплати судового збору при зверненні з позовною заявою до суду.

За таких обставин, доводи, на які посилається позивач, не можуть бути підставами для звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви, у зв`язку із чим, клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Оскільки позивачу відмовлено у задоволені клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Отже, позивачу необхідно у відповідності до вимог ч. 2 ст. 176 ЦПК України вказати вартість нерухомого майна та враховуючи ціну позовних вимог надати докази сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За вказаних обставин заяву слід залишити без руху із наданням строку для виправлення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175,177 ЦПК України, суддя, -

У х в а л и в :

Відмовити позивачу ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа: державний нотаріус П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Демяносова Валентина Федорівна, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з моменту отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків вказаних в ухвалі шляхом подачі оригіналу документа, що підтверджує сплату судового збору, обо доказів звільнення від його сплати та роз`яснити, що у разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається не поданою та повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.Г. Таран