Справа № 684/764/19
Провадження № 2-з/684/9/2019
УХВАЛА

15 листопада 2019 року смт. Стара Синява

Суддя Старосинявського районного суду Хмельницької області Галиш І.Б., розглянувши заяву керівника Старокостянтинівської місцевої прокуратури Сліпець В.С. про забезпечення позову у цивільній справі за позовом керівника Старокостянтинівської місцевої прокуратури Сліпець Василя Степановича в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним наказу та витребування земельної ділянки,

в с т а н о в и в:

Керівник Старокостянтинівської місцевої прокуратури Сліпець В.С. звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на земельну ділянку площею 2 га., кадастровий номер :02:013:0035, яка підлягає витребуванню у ОСОБА_2 на користь держави та заборонити ОСОБА_2 відчужувати, змінювати цільове призначення цієї земельної ділянки, здійснювати її перетворення, поділ, об`єднання з іншими земельними ділянками та заборонити земельним кадастровим реєстраторам, які входять до складу Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та її територіальних органів, вносити до Державного земельного кадастру будь-які відомості, які стосуються земельної ділянки кадастровий номер :02:013:0035, окрім внесення даних про її належність на праві власності державі.

В обґрунтування заяви вказує, що наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 05.01.2018 року №22-149-СГ затверджено проект землеустрою щодо відведення ОСОБА_1 земельної ділянки площею 2 га., кадастровий номер :02:013:0035 та безоплатно передано її у власність для ведення особистого селянського господарства, яка розташована за межами населених пунктів Новосинявської сільської ради Старосинявського району Хмельницької області. На підставі зазначеного наказу державним реєстратором Комунального підприємства «Чемеровецьке бюро нерухомості» Хмельницької області 28.02.2018 року зареєстровано право власності ОСОБА_1 на вказану земельну ділянку.

В подальшому ОСОБА_1 відчужено вищевказану земельну ділянку на користь ОСОБА_3 на підставі договору купівлі продажу, бланк ННВ 465582, номер 332, виданий 04.04.2018 року, про що 05.04.2018 року внесено відповідні відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Після того, ОСОБА_3 відчужив вищевказану земельну ділянку на користь ОСОБА_2 на підставі договору купівлі продажу, серія та номер 411, виданий 13.05.2019 року, про що 13.05.2019 року за №46835255 внесено відповідні відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Водночас згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, ОСОБА_1 на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 13.10.2017 року №22-20457-СГ отримав у приватну власність ( право зареєстровано 21.10.2017 року) земельну ділянку площею 2 га., кадастровий номер :02:003:0450, для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території Колодіївської сільської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області.

Зазначене підтверджує, що ОСОБА_1 на час отримання спірної земельної ділянки (наказ від 05.01.2018 року №22-149-СГ) використав своє право на безоплатне отримання у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства в межах норм безоплатної передачі земельних ділянок для даного виду використання (наказ від 13.10.2017 року №22-20437-СГ), що суперечить вимогам ст.ст. 116, 118, 121 Земельного кодексу України.

Враховуючи викладене, наказ Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 05.01.2018 року №22-149-СГ підлягає визнанню недійсним, а земельна ділянка площею 2 га., кадастровий номер :02:013:0035, що знаходиться за межами населених пунктів Новосинявської сільської ради Старосинявського району Хмельницької області, витребуванню у добросовісного набувача ОСОБА_2 на користь держави.

Заявник вказує, що ОСОБА_2 на даний час має реальну можливість вільно розпоряджатись спірною земельною ділянкою, що у свою чергу обумовлює високу вірогідність здійснення її відчуження, зміну конфігурації (об`єднання) тощо, тому з метою запобігання вчинення дій, які можуть утруднити або зробити неможливим виконання судового рішення, а саме витребування земельної ділянки на користь держави, та для забезпечення належного захисту законних прав і охоронюваних інтересів держави, виникає необхідність у накладені арешту.

Прокурор вважає, що тимчасове обмеження права відповідача розпоряджатись земельною ділянкою не зашкодить його правам та інтересам і зможе забезпечити виконання судового рішення.

Ознайомившись із заявою про забезпечення позову та доданими до неї додатками суд вважає за необхідне заяву задовольнити.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи, має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може суттєво ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Як роз`яснено у п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року № 9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватися лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що є учасниками даного судового процесу.

З наведених у заяві про забезпечення позову і доданих до неї письмових доказів вбачається, що предмет позову з яким звернувся прокурор є визнання недійсним наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, та витребування у добросовісного набувача ОСОБА_2 земельної ділянки на користь держави, так як ОСОБА_1 на час отримання спірної земельної ділянки (наказ від 05.01.2018 року №22-149-СГ) використав своє право на безоплатне отримання у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства в межах норм безоплатної передачі земельних ділянок для даного виду використання (наказ від 13.10.2017 року №22-20457-СГ).

Тому заявлений захід забезпечення позову, є взаємопов`язаний з предметом спору, а невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист прав та інтересів держави, за захистом яких звернувся до суду прокурор.

Виходячи із наведеного та можливості на даний час вільно розпоряджатись спірною земельною ділянкою, слід обмежити право ОСОБА_2 на будь-які реєстраційні дії, пов`язані із спірною земельною ділянкою, оскільки невжиття таких заходів може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, тому заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст.81, 149-154, 259, 260 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Заяву керівника Старокостянтинівської місцевої прокуратури Сліпець В.С. про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 2 га., кадастровий номер :02:013:0035, яка підлягає витребуванню у ОСОБА_2 та заборонити ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт громадянина України, серія та номер НОМЕР_2 , виданий 09.02.2009 року Літинським РВ УМВСУ у Вінницькій області, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 ) відчужувати, змінювати цільове призначення цієї земельної ділянки, здійснювати її перетворення, поділ, об`єднання з іншими земельними ділянками.

Заборонити земельним кадастровим реєстраторам, які входять до складу Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру ( , вул. Народного Ополчення, 3 м. Київ, 03151) та її територіальних органів, вносити до Державного земельного кадастру будь-які відомості, які стосуються земельної ділянки кадастровий номер :02:013:0035, окрім внесення даних про її належність на праві власності державі.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга подається до Хмельницького апеляційного суду через Старосинявський районний суд Хмельницької області протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали суду. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 15 листопада 2019 року.

Суддя Галиш І.Б.