Провадження № 2/263/2570/2019
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
09 вересня 2019 року м. Маріуполь
Суддя Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області Хараджа Н.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання факту проживання однією сім`єю без шлюбу та визнання права власності на частку в спільному майні,
ВСТАНОВИЛА:
До Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області 06 вересня 2019 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивач просить суд визнати факт проживання однією сім`єю без шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 починаючи з 2004р. по 2017.р., та визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ часту в спільному майні.
Ознайомившись з вказаним позовом, приходжу до висновку, що він підлягає залишенню без руху на підставі наступного.
Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
В позовній заяві зазначено, що під час сумісного проживання між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 було придбано спільне майно і відкладались грошові кошти в 2016-2017 роках, які зберігаються в комерційних банках України.
Проте позивач не виклав обставини та не надав відповідні докази про те, яке саме майно було об`єктом права спільної сумісної власності сторін чи особистою приватною власністю позивача, а також із позовної заяви не вбачається наявність інших спадкоємців та чим саме відповідач ОСОБА_2 порушує права позивача.
Крім того, в порушення вимог, передбачених п. 5 ч. 3 ст. 175, ч.5 ст.177 ЦПК України, позивачем не зазначено та не додано доказів про наявність майна, що підлягає поділу. А у разі неможливості самостійно надати докази, не подано клопотання про витребування доказів судом відповідно до ст. 83-84 ЦПК України.
Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до п. 1.1. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви фізичною особою або фізичною особою-підприємцем майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.
Стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлює прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року у розмірі 1921 гривень.
Згідно ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.
Згідно ст.6 Закону України "Про судовий збір" у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.
Таким чином, враховуючи те, що даний позов підлягає грошовій оцінці, позивачкою в порушення ст. 175 ЦПК України на зазначено ціну позову, а саме дійсну вартість майна, що підлягає поділу, тому суд попередньо визначає судовий збір за вимоги майнового характеру у розмірі, а саме 9605 грн., у зв`язку з чим, враховуючи вже сплачений судовий збір в розмірі 768,40 грн., позивачці слід доплатити судовий збір до вказаного розміру та квитанцію або інший документ, що підтверджує доплату судового збору, надати до суду, або ж у разі обґрунтованих підстав для визначення ціни позову в іншому розмірі надати суду документ, підтверджуючий дійсну вартість вказаної квартири на день подання позову.
Відповідно до ст. 185 ЦК України ( в реакції від 15.12.2017 року) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Таким чином, дану позовну заяву необхідно залишити без руху і надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, інакше позовна заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.
Керуючись ст.ст. 175,185 ЦПК України, суддя,
УХВАЛИЛА:
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання факту проживання однією сім`єю без шлюбу та визнання права власності на частку в спільному майні - залишити без руху.
Надати позивачці строк протягом 10 днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині.
У випадку невиконання ухвали позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачці.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Хараджа