КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 листопада 2019 року м. Київ

Унікальний номер справи № 761/15392/19

Апеляційне провадження 22-ц/824/14139/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Махлай Л.Д.,

суддів Мазурик О.Ф., Кравець В.А.

сторони

позивач ОСОБА_1

відповідачі ОСОБА_2

приватного підприємства «Під-ключ»

розглянувши в письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану через представника Литвинова Олексія Ренальдовича , на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 16 серпня 2019 року, постановлену під головуванням судді Рибака М.А., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , треті особи: приватне підприємство «Під-ключ», товариство з обмеженою відповідальністю «Виробничо-будівельна компанія «Мрія», публічне акціонерне товариство «Артем-Банк», товариство з обмеженою відповідальністю «Зебілліон», приватний нотаріус Журавльова Лариса Михайлівна про визнання недійсною реєстрації права власності, визнання недійсними правочинів та витребування майна з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в :

ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16.08.2019 зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ПП «Під-ключ», треті особи: ТОВ «Під-ключ», ТОВ «Енергія», Міністерство юстиції України, ДП «Національні інформаційні системи», КП «Житомирбудзамовник», Житомирська міська рада, ПН КМНО Незнайко Є.В., ПАТ «Артем-Банк», ТОВ «Фінансова компанія «Нерухомість-Інвест», ТОВ «Виробничо-будівельна компанія «МРІЯ», ТОВ «Зебілліон», приватний нотаріус Журавльова Л.М. та ОСОБА_4 про визнання недійсною (скасування) державної реєстрації, визнання правочинів недійсними та витребування об`єкту нерухомого майна з чужого володіння повернуто заявнику.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ОСОБА_1 через представника подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду та постановити нову, якою зустрічну позовну заяву прийняти до спільного розгляду з первісним позовом. Посилається на порушення норм процесуального права. А саме, судом не враховано, що зустрічна позовна заява прямо пов`язана з первісним позовом та випливає з тих самих обставин і стосується того ж самого предмету спору. У судовому засіданні представником заявлено клопотання про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви, з посиланням на те, що ОСОБА_1 було направлено позовну заяву у іншій справі. Направивши іншу позову заяву та надавши строк для відзиву, суд дезінформував учасників справи про те, який позов буде розглядатися, що в свою чергу і потягло за собою пропуск строку на подачу зустрічного позову.

Відзиву на апеляційну скаргу відповідачем подано не було.

В порядку ч. 2 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37 - 40 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. А відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Тому розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скаргане підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Повертаючи зустрічну позовну заяву суд першої інстанції виходив з того, що вона подана поза межами, визначеного законом строку та причини пропуску такого строку не є поважними.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, оскільки вони відповідають встановленим обставинам справи та нормам процесуального права.

За матеріалами справи встановлено, що 17.05.2019 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 03.07.2019 на 10:00 год. Копія ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та копіями, доданих до неї матеріалів направлено учасникам справи.

В ухвалі від 17.05.2019 було вказано, що відповідач у строк 15 днів з дня отримання копії цієї ухвали має право подати письмовий відзив на позовну заяву.

29.05.2019 ОСОБА_1 ознайомилася з матеріалами справи (а.с. 161 т. 1).

30.05.2019 ОСОБА_1 отримала копію ухвали про відкриття провадження від 17.05.2019, що підтверджується зворотним повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 204 т. 1).

У судовому засіданні 03.07.2019 був присутній представник ОСОБА_1 - адвокат Литвинов О.Р.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

ОСОБА_1 через представника подала зустрічну позовну заяву 14.08.2019.

За вказаних обставин суд першої інстанції дійшов правильних висновків про те, що зустрічна позовна заява подана з порушенням строків для її подачі та повернув цю заяву.

Згідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У зустрічній позовній заяві відсутня вимога про поновлення строку на подачу зустрічного позову.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 - Литвинов О.Р. заявив усне клопотання про поновлення строку на подачу зустрічного позову мотивуючи поважність причин пропуску такого строку тим, що первісний позов подано з помилками (а.с. 148,149 т. 2).

Разом з тим, як вказувалося вище ОСОБА_1 29.05.2019 ознайомилася з матеріалами справи, а відтак і з позовною заявою ОСОБА_2 , у тій редакції, у якій вона прийнята судом та за якою відкрито провадження у справі. А відтак протягом 15 днів мала можливість подати зустрічний позов.

Крім того,представник ОСОБА_1 - Литвинов О.Р. приймав участь у судовому засіданні 03.07.2019, проте про намір подати зустрічний позов не вказував та такий позов протягом 15 днів не подав.

У судове засіданні по розгляду заяви про забезпечення доказів призначене на 19.07.2019 ні ОСОБА_1 , ні її представник не з`явилися.

За вказаних обставин суд першої інстанції дійшов правильних висновків про те, що відповідач фактично мав два місяці для подачі зустрічного позову, проте вперше такий позов подав лише 14.08.2019, пропустивши встановлений судом строк більше ніж на два місяці без поважних причин.

Доводи апеляційної скарги про те, що зустрічний позов подано з пропуском строку через поважні причини, оскільки судом направлено іншу позовну заяву з огляду на вищевикладене колегія суддів вважає безпідставними, оскільки і ОСОБА_1 та її представник ознайомлені з текстом саме тієї позовної заяви, за якою відкрито провадження у справі.

Відповідач не мала будь - яких перешкод для подачі зустрічного позову у встановлені судом строки.

Доводи апеляційної скарги про те, що обидва позови взаємопов`язані висновків суду не спростовують та не впливають на правильність постановленої ухвали, оскільки відповідно до положень ст. 193 ЦПК України для прийняття зустрічної позовної заяви повинні існувати одночасно дві обставини: обидва позови мають бути взаємопов`язані та зустрічна позовна заява подана у строк для подання відзиву.

ОСОБА_1 не позбавлена права звернутися до суду з позовом про визнання недійсною (скасування) державної реєстрації, визнання правочинів недійсними та витребування об`єкту нерухомого майна з чужого володіння у загальному порядку.

За таких обставин колегія суддів прийшла до висновку, що ухвала суду першої інстанції є законною і обґрунтованою і не може бути скасована з підстав, викладених у апеляційній скарзі.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-383 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 16 серпня 2019 рокузалишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення постанови до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Постанова складена 12.11.2019.

Головуючий Л. Д. Махлай

Судді В. А. Кравець

О. Ф. Мазурик