УХВАЛА

09 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 500/5362/17

провадження № 61-21125ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 23 січня 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року у цивільній справі за позовом комунального підприємства «Теплові мережі Ізмаїлтеплокомуненерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення та обслуговування внутрішньобудинкових мереж, та зустрічним позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Теплові мережі Ізмаїлтеплокомуненерго», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Ізмаїльське об`єднане управління Пенсійного фонду України Одеської області, про скасування рішень суду, блокування рахунку, стягнення матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

20 листопада 2019 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 23 січня 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року у цивільній справі № 500/5362/17.

Касаційне провадження на даний час не може бути відкрито з наступних підстав.

Повний текст постанови Одеського апеляційного суду від 01 жовтня

2019 року у справі № 500/5362/17 складено 07 жовтня 2019 року.

Таким чином касаційна скарга ОСОБА_1 подана 20 листопада 2019 року із пропуском строку передбаченого статтею 390 ЦПК України.

Відповідно до статті 390 Цивільного процесуального кодексу України

(далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Втім, ОСОБА_1 заява (клопотання) про поновлення строку на касаційне оскарження не подана та причини пропуску вказаного строку не зазначені.

За змістом частини першої статті 127 ЦПК України поновлення пропущеного процесуального строку здійснюється судом за заявою учасника справи.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Таким чином, з метою усунення недоліків касаційної скарги особа, яка її подала має право протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху подати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області

від 23 січня 2018 року та постанови Одеського апеляційного суду

від 01 жовтня 2019 року, навівши поважні причини пропуску цього строку та надавши докази на підтвердження таких причин.

Крім того в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на момент подання позову) за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на момент подання позову) за подання юридичною особою до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на момент подання позову) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

ОСОБА_1 оскаржує рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 23 січня 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року в частині вирішення позову КП «Теплові мережі Ізмаїлтеплокомуненерго» про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення та обслуговування внутрішньобудинкових мережтак і зустрічного позову ОСОБА_1 про стягнення утриманих коштів, відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Позов та зустрічний позов подані до суду у 2017 році.

Таким чином розмір судового збору за подану ОСОБА_1 касаційну скаргу становить 4 480 грн (із розрахунку (1600 грн + 640 грн) х 200 %), де 1 600 грн це 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, 640 грн це 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2017 року.

ОСОБА_1 1948 року народження просила звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на те, що вона є пенсіонером, отримує лише пенсію за віком та розмір її річного доходу становить 21 410,09 грн, а розмір судового збору перевищує 5 % її річного доходу. Крім того просила врахувати, що має ряд захворювань та потребує коштів на лікування.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З цих же підстав суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

З урахуванням майнового стану ОСОБА_1 та розміру судового збору за подання касаційної скарги, який перевищує 5 % її річного доходу, суд вважає за можливе зменшити розмір судового збору до 1 000 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до УК у Печерському районі/ Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA7026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Вказані недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання суду оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору в сумі 1 000 грн.

Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України залишається без руху.

Керуючись статтями 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 23 січня 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року у цивільній справі № 500/5362/17 залишити без руху.

Зменшити до 1 000 гривень розмір судового збору за подання ОСОБА_1 касаційної скарги на рішення Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 23 січня 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року у цивільній справі № 500/5362/17.

Встановити ОСОБА_1 строк - десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги в частині сплати судового збору.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині сплати судового збору касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Роз`яснити ОСОБА_1 право протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження. Якщо заяву не буде подано в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження будуть визнані неповажними,

суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович