Справа № 635/5263/19
Провадження по справі № 2/635/2642/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2019 року Харківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді - Шинкарчука Я. А.,

при секретарі судового засідання Желізовій О.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якій просить розірвати шлюб між нею, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 16 липня 2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 816.

Позовні вимоги мотивуючи тим, що від вказаного шлюбу мають дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка після розірвання шлюбу залишиться проживати разом з позивачем. Сімейне життя з відповідачем не склалось, вони втратили взаєморозуміння, у зв`язку з чим в сім`ї виникали сварки, виявилися розбіжності в їх характерах та поглядах на життя, які унеможливлюють спільне проживання та не дають можливості будувати сімейні відносини на почуттях кохання та поваги. Чоловік займає пасивну життєву позицію, вирішення питань сім`ї та побуту покладає на позивача. Зазначені відносини привели до відчуження, наслідком якого стало припинення шлюбно сімейних відносин. Протягом більш ніж чотирьох останніх років вони не проживають однією сім`єю, не ведуть спільне господарство, не мають єдиного сімейного бюджету. Спробу налагодити подружнє життя не дали позитивних результатів. Позивач вважає, що їх сім`я розпалась остаточно та поновити її неможливо. На час звернення з даним позовом до суду шлюб носить формальний характер, а тому підлягає розірванню, між ними відсутній спір щодо місця проживання дитини та розподілу набутого під час шлюбу майна. Питання про порядок та спосіб участі батька у вихованні та матеріальному утриманні дочки буде вирішуватись окремо.

Враховуючи зазначене позивач звернулась з даним позовом до суду.

Ухвалою суду від 09 серпня 2019 року позовна заява прийнята до розгляду, провадження у справі відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Сторони в підготовче засідання не з`явились.

Позивач надала до суду заяву в якій просить розгляд справи проводити у її відсутність, позовні вимоги підтримує, строк для примирення не надавати, а також повідомила, що сімейно шлюбні відносини між ними припиненні з жовтня 2014 року.

Відповідач надав до суду заяву про розгляд справу у його відсутність, позовні вимоги визнав в повному обсязі, а також повідомив, що сімено шлюбні відносини між ним та дружиною припинені з 2015 року.

В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 16 липня 2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 816, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , видане 16 липня 2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції.

В зв`язку з реєстрацією шлюбу дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 » змінено на « ОСОБА_5 ».

Від вказаного шлюбу сторони мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 видане Роганською селищною радою Харківського району та області 26.08.2011 року).

З наданої до суду заяви вбачається, що відповідач у підготовчому засіданні позов визнав повністю.

Згідно частини третьої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

На підставі викладеного та враховуючи визнання відповідачем позову, суд вважає за можливу ухвалити рішення у підготовчому провадженні.

Відповідно до статті 51 Конституції України, статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статі 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).

Добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Судом встановлено та з матеріалів даної справи вбачається, що сторони продовжувати шлюбні відносини не бажають, які між ними припинені, сім`я існує формально, відповідач позов визнав, відповідно, відмова у розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу, що потягне за собою неприпустиме порушення права одного з подружжя або обох на вільний вибір.

У відповідності із положеннями частини другої статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Таким чином, згідно чинного законодавства, незгода лише будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу, тому, враховуючи вищевикладене, а також те, що з матеріалів справи спору між сторонами щодо спільного набутого майна та місця проживання дитини не вбачається, задоволення позовних вимог про розірвання цього шлюбу не суперечить вимогам законодавства України.

Беручи до уваги фактичні взаємовідносини сторін, наполягання сторін на задоволенні позову, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б їхнім інтересам.

Крім того, відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, таким чином прохання позивача про те, щоб після розірвання шлюбу відновити її дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 » є законним та обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню.

Згідно частини другої статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Частиною третьою статті 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог статті 142 ЦПК України.

Частиною 1 статті 142 ЦПК України передбачено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Відповідач ОСОБА_2 позов визнав до початку розгляду справи по суті.

Позивачем при звернення з даною позовною заявою сплачений судовий збір у розмірі 768, 40 грн, про що свідчить квитанція № 52071 від 10.07.2019 року.

Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі

384, 20 грн, а також підлягає поверненню ОСОБА_1 з Державного бюджету України 384, 20 грн судового збору, сплаченого при поданні позову.

Керуючись ст. ст. 19, 76, 81, 200, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_6 , зареєстрований 16 липня 2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 816 розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_1 відновити дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 384 ( триста вісімдесят чорти) гривні 20 копійок.

Управлінню Державної казначейської служби України у Харківському районі Харківської області повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50 відсотків сплаченого судового збору, що становить 384 (триста вісімдесят чорти) гривні 20 копійок, згідно з № 52071 від 10.07.2019 року .

Роз`яснити сторонам, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Суддя Я.А. Шинкарчук