Уманський міськрайонний суд Черкаської області
Справа №705/2377/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2019 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області, в складі:

головуючого судді Коваля А.Б.

секретаря судового засідання Безвенюк Н.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Умань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Коржівської сільської ради Уманського району Черкаської області про визначення додаткового строку прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 .

В установлений законом шестимісячний термін вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не було встановлено родинних відносин між нею та її мамою.

11 квітня 2018 року вона та її рідна сестра ОСОБА_3 , звернулися до Уманського міськрайонного суду Черкаської області із заявою про встановлення факту родинних відносин між ними та їх мамою ОСОБА_2 .

При дослідженні документів після смерті матері вона, ОСОБА_1 , та її рідна сестра, ОСОБА_3 , виявили ряд розбіжностей у власних свідоцтвах про народження, а саме: у свідоцтві про народження НОМЕР_1 від 10.07.1967 року на її ім`я ОСОБА_4 є суттєві відмінності у графі «мати», де зазначено - ОСОБА_2 , а також у свідоцтві про народження НОМЕР_2 від 07.03.1959 року на ім`я ОСОБА_5 також присутні суттєві відмінності у графі «мати», де зазначено - ОСОБА_2 , хоча насправді повинно бути зазначено ОСОБА_2 .

Рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 30 травня 2018 року їх із сестрою заяву задоволено та встановлено, що ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4.

У квітні 2019 року вона, ОСОБА_1 , звернулася до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу із заявою про видачу свідоцтва про спадщину за законом на майно, що залишилося після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Приватний нотаріус Уманського районного нотаріального округу видав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.04.2019 року за № 296/02-31 мотивуючи свої дії тим, що з поданих нею документів спадщина після смерті її матері - ОСОБА_2 нею не прийнята.

Вона, ОСОБА_1 вважає, що прийняла спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_2 , оскільки збирала докази для подання заяви про встановлення факту родинних відносин, сплачувала судовий збір за подання заяви.

Просить суд визначити їй, ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , що проживає в АДРЕСА_1 , додатковий місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті рідної матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, на адресу суду подала письмову заяву, у якій просить суд справу слухати у її відсутність, позовні вимоги підтримує та просить суд позов задоволити.

Представник відповідача Коржівської сільської ради Уманського району Черкаської області в судове засідання не з`явився, на адресу суду направили письмову заяву, у якій просять суд справу слухати у відсутність їх представника, позовні вимоги визнають та не заперечують проти задоволення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 211 ЦПК України судове засідання проведено у відсутності сторін, на підставі наявних у суду матеріалів та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає положенням ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши письмові матеріали справи суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно з ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Судом встановлено про те, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого виконавчим комітетом Коржівської сільської ради Уманського району Черкаської області, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис № 8.

Згідно рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 30.05.2018 року, яке вступило в законну силу 02.07.2018 року, визнано встановленим той факт, що ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4.

Згідно постанови ОСОБА_6 , приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу, від 17 квітня 2019 року, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її матері.

Згідно довідки Коржівської сільської ради Уманського району Черкаської області від 20.05.2019 року вих. № 133/02-21, після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 згідно актового запису № 8 від ІНФОРМАЦІЯ_1,виданого виконавчим комітетом Коржівської сільської ради, спадщину прийняли її дочки - ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Відповідно до положень ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ч.ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову справу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин, оскільки позивач спадщину фактично прийняла, що підтверджує довідка, видана сільською радою на території якої перебуває спадкове майно, але, у зв`язку із технічними описками у свідоцтві про її народження, зверталася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, на що було витрачено певний проміжок часу.

Враховуючи викладене, а також те, що представник відповідача не заперечував проти задоволення позову, суд дійшов висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 і що встановлений законом 6-ти місячний строк для прийняття спадщини нею пропущений з поважних причин.

Встановлені судом обставини повністю підтверджуються дослідженими в судовому засіданні доказами.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 76-81, 223, 258, 259, 264, 265, 268, 280-284, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , що проживає в АДРЕСА_1 , додатковий строк - один місяць, для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті рідної матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення до Черкаського апеляційного суду безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Уманський міськрайонний суд Черкаської області.

Суддя: А. Б. Коваль