У х в а л а

13 листопада 2019 року

м. Київ

справа № 147/344/17

провадження № 61-19833ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Тростянецького районного суду Вінницької області від 06 серпня 2019 року та ухвалу Вінницького апеляційного суду від 30 вересня 2019 року у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 21 червня 2017 року за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_2 до Ободівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, третя особа - Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області, про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2019 року на адресу Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на судові рішення у зазначеній справі.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Разом з тим, прохальна частина касаційної скарги містить клопотання про звільнення заявника від сплати судового збору, враховуючи його майновий стан, а саме: заявник має чотирьох малолітніх дітей та знаходиться у скрутному матеріальному становищі, оскільки не має постійної роботи.

На підтвердження вказаних обставин ОСОБА_1 не надав суду касаційної інстанції відповідних доказів про наявність підстав для звільнення його від сплати судового збору.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З зазначених підстав, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню, оскільки ним не надано доказів на підтвердження майнового стану.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на ухвалу суду, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи те, що станом на 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був установлений у розмірі 1 921 грн, тому за подання до суду цієї касаційної скарги, необхідно сплатити 384 грн 20 коп.

Оскільки, наведені ОСОБА_1 доводи не підтверджені належними доказами та свідчать про відсутність підстав для звільнення його від сплати судового збору за подачу цієї касаційної скарги, заявнику необхідно сплати судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 384 грн 20 коп.

З 01 жовтня 2019 року вступили у дію рахунки для зарахування податків, зборів та інших доходів до державного та місцевого бюджетів (у т.ч. судового збору) відповідно до стандартів IBAN.

Інформація про нові реквізити для сплати судового збору зазначена на офіційному веб-сайті Верховного Суду та Державної казначейської служби України.

Враховуючи викладене, судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УДКСУ у Печерському районі м. Києва за такими реквізитами: , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: UA7026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Тростянецького районного суду Вінницької області від 06 серпня 2019 року та ухвалу Вінницького апеляційного суду від 30 вересня 2019 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 13 грудня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Осіян