Суддя Глібко О. В.
Справа № 644/2089/19
Провадження № 2/644/1269/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2019 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Глібко О.В., за участю секретаря Книшенко А.С., позивачки ОСОБА_1 , відповідачів- ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Межерицького А.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Коляда Юлія Сергіївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовною заявою до відповідача, в якій просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування своїх вимог позивачка посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько ОСОБА_4 . На підставі свідоцтва про смерть та заяв спадкоємців, приватним нотаріусом Колядою Ю.С. була відкрита справа про спадщину. Строк на прийняття спадщини вона пропустила, причиною пропуску стало те, що довгий термін вона не спілкувалася з батьком. Після того, як батько одружився вдруге, він уникав спілкування з її матір`ю та з нею. Навіть після одруження і народження онука, батько не бажав спілкуватися з нею. Після його переїзду в м. Зміїв стосунки взагалі припинилися. Так як вона має на утриманні сина інваліда 1 групи, а стан здоров`я сина є нестабільним і весь час потребує опіки, вона постійно займається лікуванням сина. З родиною батька вона не спілкується взагалі, так як спадкодавець помер раптово, а вона не могла передбачити його ранню смерть, зведені брат та сестра не повідомили їй про смерть батька, тому на похованні вона присутня не була. Про смерть батька їй стало відомо на початку 2019 року, тоді вона звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, але у зв`язку з відсутністю документа про родинний зв`язок- свідоцтва про народження, заяву у неї не прийняли. Після поновлення свідоцтва про народження та отримання витягу з Державного реєстру актів цивільного стану 24.01.2019 року, вона знову звернулася до нотаріуса, але їй було відмовлено в зв`язку з пропуском строку.

Позивачка ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити.

При цьому позивачка суду пояснила, що на початку липня 2018 року на її мобільний телефон подзвонив ОСОБА_5 , він повідомив, що батько помер в лікарні в м. Зміїв, сказав, що передзвонить коли будуть поховання. Він передзвонив мамі коли вона була у неї з дітьми і далі спілкувався з нею. Їхати на поховання батька позивачка відмовилася, бо в неї були на те причини. Мати поїхала та через дві години повернулась, сказала, що на поховання не потрапила, вона приїхала в Жихарь, але все було зачинено, нікого не було, на дзвінки ніхто з родичів не відповідав. Деякий час позивачка відмовлялася й думати про спадщину, але в неї помінявся намір та вона вирішила все ж таки звернутися до нотаріуса щоб прийняти спадщину після смерті батька. Почавши збирати документи, вона не змогла знайти свідоцтва про народження та й точну дату смерті батька вона не пам`ятала. А коли документи були зібрані їй сказали, що вона запізнилася на тиждень. Багато часу вона втратила в пошуках своїх документів, потім в листопаді два тижні була відсутня в м. Харкові, весь час займалася дітьми. До листопада вона не збиралася звертатися з заявою про прийняття спадщини, ніякої інформації у неї не було, вже в кінці листопада вона почала шукати документи, усно зверталася до нотаріуса за консультацією. Вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин. Крім того просила врахувати, що вона перша донька, має 5 дітей, один з них є особою з інвалідністю 1 групи, зведені брат та сестра не хотіли з нею спілкуватися.

Відповідач ОСОБА_2 подав відзив на позовну заяву, в якій зазначив, що із позовом не погоджується, заперечує проти його задоволення. Зазначив, що його батько та позивачка ОСОБА_1 близько спілкувалися із племінницею батька ОСОБА_6 та чоловіком рідної сестри батька ОСОБА_5 . Після смерті батька саме ОСОБА_6 та ОСОБА_5 повідомили позивачку про смерть ОСОБА_4 та запросили її на поховання. Отже посилання позивачки про те, що їй стало відомо про смерть батька лише на початку 2019 року не відповідає дійсності. Крім того, зазначив, що відсутність документу про родинний зв`язок свідоцтва про народження не є підставою для відмови в прийнятті заяви, крім того, позивачка не була обмежена у праві направлення заяви засобами поштового зв`язку. Отже позивачкою у позовній заяві не наведено жодних підтверджень, жодних доказів того, що нотаріус відмовляв в прийнятті заяви про прийняття спадщини у зв`язку з відсутністю документа, який підтверджує родинний зв`язок.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 підтримав доводи, викладені у відзиві на позов, при цьому його представник адвокат Межерицький А.А. пояснив, що позивачці ОСОБА_1 було відомо про смерть батька ІНФОРМАЦІЯ_3 . Щодо позиції позивачки про відмову нотаріуса у прийнятті заяви про прийняття спадщини у зв`язку із відсутністю документа про родинний зв`язок, зазначив, що за відсутністю такого документа в матеріалах спадкової справи, нотаріус має право звернутися із запитом до архіву відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби головного управління юстиції в Харківській області. Крім того, позивачка не була обмежена у праві направлення заяви засобами поштового зв`язку. Таким чином, вважає, що позивачка пропустила строк з неповажних причин та просить відмовити в задоволенні позовних вимог.

Відповідачка ОСОБА_3 просила відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 в повному обсязі.

Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Коляда Юлія Сергіївна в судове засідання не прибула, згідно її заяви просила розглядати справу за її відсутності, при цьому зазначила, що відмова ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 на спадкове майно було здійснено відповідно до норм ЦК України, ЗУ «Про нотаріат», Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України та інших Законів та підзаконних нормативно правових актів, оскільки вперше ОСОБА_1 звернулася до неї з питанням оформлення спадкових прав на спадкове майно, з порушенням строків для прийняття спадщини, тобто після шести місяців з дня смерті спадкодавця. До неї ОСОБА_1 на початку 2019 року , як зазначено в позовній заяві не зверталась. Крім того, відсутність документа про родинний зв`язок-свідоцтва про народження не є підставою для не прийняття заяви про прийняття спадщини протягом 6 місяців з дня смерті спадкодавця, тому ОСОБА_1 мала можливість подати зазначену заяву без документа , що підтверджує її родинний зв`язок, також спадкоємець має право надіслати заяву до нотаріуса поштою, але цього теж не було зроблено.

Суд, заслухавши пояснення позивачки, відповідачів, представника відповідача ОСОБА_2 , показання свідків, дослідивши докази та письмові матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Ухвалою суду від 11.04.2019 року провадження у справі відкрито, справа розглядається за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 27.06.2019 року справа призначена до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 20.08.2019 року було замінено неналежного відповідача приватного нотаріуса Коляда Ю.С. на належних відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові головного територіального управління юстиції у Харківській області. (а. с. 4)

У зв`язку зі смертю спадкодавця ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилася спадщина.

Сторони по справі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , ОСОБА_2 є дітьми померлого ОСОБА_4 , що не заперечується сторонами у справі.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємці, які постійно проживали разом зі спадкодавцем, вважаються такими, що спадщину прийняли фактично.

Виходячи зі змісту положень ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який має намір прийняти спадщину та на момент відкриття спадщини не мешкав постійно разом зі спадкодавцем повинен подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини.

Позивачка у встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька до нотаріальної контори з відповідною заявою не звернулася.

В обґрунтування поважності причин пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивачка зазначає, що про смерть батька їй стало відомо на початку 2019 року, але у зв`язку з відсутністю документа про родинний зв`язок-свідоцтва про народження заяву у неї не прийняли. Після поновлення свідоцтва про народження вона звернулася з заявою до нотаріуса, але їй було відмовлено в зв`язку з пропуском строку.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12.03.2019 року ОСОБА_1 25.03.2019 ІНФОРМАЦІЯ_4 , у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 було відмовлено, у зв`язку з тим, що на час відкриття спадщини ОСОБА_1 не була зареєстрована разом зі спадкодавцем та не подала заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк, вважається такою, що пропустила строк для прийняття спадщини. ( а. с. 3)

Згідно роз`яснень п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, а також ці обставини визнані судом поважними. (постанова Верховного Суду України від 26 вересня 2012 р. у справі № 6-85цс12).

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів та заперечень учасників справи та врахувавши її фактичних обставин.

Згідно правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду України у справі 6-1215цс16 від 14 вересня 2016 року, якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, зокрема, через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_7 , яка є матір`ю позивачки повідомила, що в липні 2018 року ОСОБА_8 подзвонив доньки та повідомив про смерть ОСОБА_4 Потім він пропав, в неї не було його телефону, тоді вона попросила доньку, щоб вона йому передзвонила. ОСОБА_9 сказав, що поховання будуть в Жихарі, треба через годину виїжджати. Вона купила квіти і поїхала. Приїхавши, нікого там не побачила, чекала півтори години, потім вона сходила до бухгалтерії, їй сказали, що ОСОБА_4 вже кремували та всі поїхали. Свідоцтво про народження було вдома у доньки, у неї не було свідоцтва про смерть, тому вона і пропустила строк для прийняття спадщини.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 , яка є двоюрідною сестрою сторін, пояснила, що відразу після смерті ОСОБА_4 вони вирішили, що треба повідомити доньку від першого шлюбу ОСОБА_1 В день смерті ОСОБА_4 вона була присутня при розмові ОСОБА_5 , який є її батьком, та їй відомо, що батько сповістив позивачку про смерть ОСОБА_4 , а також інформацію де і коли відбудуться поховання. Вони з родиною Кобизєвих тісно спілкувалися, разом відзначали свята та дні народження. Всі фінансові витрати на поховання свідок ОСОБА_6 взяла на себе, все планувалось заздалегідь.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно вимог ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

В судовому засіданні під час надання пояснень позивачка зазначила, що в липні 2018 року їй подзвонив ОСОБА_5 та повідомив, що помер її батько, на поховання вона не поїхала, бо в неї були на то причини. Деякий час вона відмовлялася й думати про спадщину, але потім у неї помінявся намір, її погляд змінили та вона вирішила, що все ж таки слід прийняти спадщину.

Таким чином, позивачка не довела суду про те, що вона не мала інформації про смерть свого батька, а навпаки як вона сама, так і свідок ОСОБА_7 зазначили, що про смерть ОСОБА_4 їм стало відомо в липні 2018 року.

Крім того, як пояснила приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Коляда Юлія Сергіївна, позивачка ОСОБА_1 лише один раз зверталася до неї з питанням про оформлення спадкових прав після померлого ОСОБА_4 вже з порушенням строків для прийняття спадщини, тобто після шести місяців, а отже посилання позивачки, що вона зверталася до нотаріуса на початку 2019 року, але в прийнятті її заяви було відмовлено, так як не було документа про родинний зв`язок, ніяким чином не підтверджені та не ґрунтуються на законі.

Відповідно до Листа № 24-753/0/4-13 Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Судом достовірно встановлено, що позивачка протягом 6 місяців з дня смерті свого батька ОСОБА_4 перебувала в м. Харкові, не знаходилася у тривалих відрядженнях чи на лікуванні за межами міста, про що підтверджено особисто ОСОБА_1 в судовому засіданні. Відсутність останньої у м. Харкові протягом двох тижнів у листопаді, як на то вказувала позивачка, не мали фактичної перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька.

На підставі наведеного, суд не може прийняти в якості поважних причин пропуску позивачкою строку звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини її посилання на ту обставину, що про смерть батька вона дізналася лише на початку 2019 року, так як це спростовується показаннями свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , та поясненнями позивачки в судовому засіданні.

Більш того, відсутність документа про родинний зв`язок-свідоцтва про народження, як про це зазначає ОСОБА_1 не є підставою для не прийняття нотаріусом заяви про прийняття спадщини.

Також суд зазначає, що позивачка не була позбавлена можливості направити заяву про прийняття спадщини до нотаріуса засобами поштового зв`язку.

Позивачка не скористалася жодним зі способів реалізації свого права та без поважних причин пропустила встановлений чинним законодавством строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Інших будь-яких доказів поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_4 позивачкою не зазначено та не надано.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивачкою не доведено суду належними та достатніми доказами поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому в задоволенні позову ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини належить відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 12, 95, 147, 258-259, 263-265, 280, 354 ЦПК України, п. 9 ч. 1, п. п. 15.5 ст. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, ст. ст. 1268, 1270, 1272, 1261 ЦК України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ( місце проживання: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до ОСОБА_3 ( місце проживання: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_2 ( місце проживання: АДРЕСА_2 ), третя особа-приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Коляда Юлія Сергіївна ( місце знаходження: м. Харків, вул. Біблика, б. 57) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

У відповідності до п. 15.5 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціювання Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлений 15.11.2019 року.

Суддя: О.В. Глібко