Справа № 758/3786/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 липня 2019 року суддя Подільського районного суду м.Києва Войтенко Т. В. , розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди житлового приміщення, визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м.Києва надійшла вищевказана заява.

Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва від 25.03.2019 року дана заява була залишена без руху для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Зокрема, ухвалюючи ухвалу про залишення позову без руху, суд виходив з того, що одна з вимог позивачки стосується визнання такими, що втратили право користування житлом необмеженого кола осіб.

В той же час, позовні вимоги повинні бути заявлені до конкретного кола відповідачів, із зазначенням їхніх анкетних даних та відомостей про засоби зв`язку.

У цьому контексті позивачці було запропоновано спочатку звернутися до суду із заявою про забезпечення доказів до подачі позову, в якій просити суд витребувати інформацію про осіб, які зареєстровані у спірній квартирі, а вже потім ініціювати питання про визнання таких осіб - відповідачів по справі - такими, що втрати право користування житлом.

На виконання вимог ухвали до суду від 25.03.2019 про залишення позову без руху, 01.07.2019 до суду надійшла не нова редакція позовної заяви із зазначенням кола відповідачів по справі, яких позивачка має намір визнати такими, що втратити право користування житлом, а заява про забезпечення доказів по справі шляхом витребування інформації.

У цьому контексті, суд змушений констатувати, що не може відкрити провадження у справі, адже ст. 175 ЦПК України вимагає в позовній заяві зазначати конкретних осіб, які є відповідачами по справі.

Принагідно, суд роз`яснює позивачці, що ЦПК України містить поняття забезпечення доказів до подачі позову, коли до суду спочатку подається не позовна заява, а заява про забезпечення доказів до подачі позову.

Саме про необхідність подачі спочатку такої заяви суд і роз`яснював в ухвалі про залишення позову без руху.

Так, відповідно до ч.4 ст.84 ЦПК України суд може витребувати докази до подання позовної заяви як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 116-118 ЦПК України.

Відповідно до ст.116 ЦПК України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є, витребування доказів.

Забезпечення доказів до подання позовної заяви здійснюється судом першої інстанції за місцезнаходженням засобу доказування або за місцем, де повинна бути вчинена відповідна процесуальна дія.

Оскільки лише на підставі відомостей про осіб, які зареєстровані у квартирі, належній ОСОБА_1 , можна встановити коло майбутніх відповідачів по справі, необхідно спочатку витребувати таки докази у володільця інформації.

В той же час, заява про забезпечення доказів до подачі позову мала б бути подана позивачкою не як усунення недоліків позовної заяви, а як окремий процесуальний документ, який би був розглянутий судом. На підставі отриманих відомостей позивачка повинна була б подати позовну заяву протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення доказів.

Попри вимоги закону та роз`яснення, надані в ухвалі суду від 25.03.2019, позивача не зазначила перелік відповідачів по справі, а заяву про забезпечення доказів подала не як окремий процесуальний документ для розгляду судом, а як усунення недоліків позовної заяви.

Крім того, судом роз`яснюється, що в разі виникнення наміру все ж таки встановити коло відповідачів по справі - тих понад сто осіб, які за твердженням позивачки зареєстровані в її квартирі, позивачка має звернутися із заявою про забезпечення доказів шляхом їх витребування не з Відділу з питань реєстрації місця проживання /перебування фізичних осіб Подільської РДА в м.Києві, а з Комунального підприємства «Головного інформаційно - обчислювального центру», оскільки Реєстр територіальної громади міста Києва, тобто реєстр зареєстрованих мешканців міста Києва ведеться на базі Комунального підприємства «Головного інформаційно - обчислювального центру, завданням якого є, зокрема, інформаційно-довідкове та організайно-технологічне забезпечення процесів реєстрації та зняття з реєстрації місця проживання/перебування фізичної особи, що здійснюється органами реєстрації в місті Києві.

На підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Вимоги ухвали суду від 25.03.2019 позивачем не виконано, тому позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.7 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 185, 260,272, 353 ЦПК У країни, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди житлового приміщення, визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - повернути позивачу.

Повернути ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПННОМЕР_1) 768,40 грн. судового збору, сплаченого за квитанцією №2-12 від 20.03.2019 року в УК у Подільському районі м.Києва на р/р №6008.

Повернути ОСОБА_1 заяву про забезпечення доказів до подачі позову, роз`яснивши право подати таку заяву як окремий процесуальний документ.

Повернути ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПННОМЕР_1) 384,20 грн. судового збору, сплаченого за квитанцією №6-12 від 26.06.2019 року в УК у Подільському районі м.Києва на р/р №6008.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

СуддяТ. В. Войтенко