Провадження № 2/638/4232/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 серпня 2019 року суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Цвірюк Д.В., розглянувши матеріали позовної заяви адвоката Мироненко Ілони Сергіївни, поданої в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення частки у спільній сумісній власності, -

встановив:

Адвокат Мироненко Ілона Сергіївна звернулась з позовоною заявою в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення частки у спільній сумісній власності.

Перевіривши матеріали позову, суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у п.3 ч.3 ст. 175, ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

Всупереч п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, у позові не зазначена ціна позову у відповідності до п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України, а саме ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Крім того, вказана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

У відповідності до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частино 1 статті 4 ЗУ «Про судовий збір» №3674-VІ від 08.07.2011 року передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відповідному співвідношенні до ціни позову у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2019 рік» з 1 січня 2019 року встановлений показник прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розмірі 1921 грн.

Відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір справляється в розмірі 1 % ціни позову, але не менше 768,4 грн. та не більше 9605,00 грн.

Зі змісту заяви вбачається, що позивач просить суд просить визнати, що її частка у праві спільної власності на спірну квартиру становить 1/3, що фактично є вимогою майнового характеру.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

У п.12 а) Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» «20 від 22.12.1995 року з наступними змінами і доповненнями, роз`яснено, що вартість спірного майна визначається за згодою сторін, а при його відсутності по дійсній вартості майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

На підставі ч.2 ст.176 ЦПК України, суд попередньо визначає вартість спірного майна: квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , виходячи із застосування порівняльного підходу та з урахуванням інформації про продаж або пропонування квартир за адресою: АДРЕСА_2 , що були продані або виставлені на продаж за шість місяців до цієї дати, за правилами Тимчасового порядку визначення оціночної вартості нерухомості та об`єктів незавершеного будівництва, що продаються (обмінюються), затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1103 від 26.10.2011 року, в розмірі 750 000,00 грн. Зважаючи на те, що позивач просить визнати за нею право власності на 1/3 частини спірного майна, ціна позову становить 250 000,00 грн.

Отже, позивач при зверненні до суду з вимогами майнового характеру повинен сплатити судовий збір у сумі 2500 грн., а фактично сплатив 768,4 грн., недоплативши 1731,6 грн.

На підставі наведеного суд зобов`язує позивача доплатити судовий збір та додати до позовної заяви відповідну довідку про встановлення дійсної вартості спірного майна. При підтвердженні іншої вартості спірного майна належними доказами, позивач зобов`язується оплатити судовий збір за вимоги майнового характеру у розмірі одного відсотку від ціни позову, але не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги вимоги ЗУ «Про судовий збір», вимоги п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, позивачу пропонується доплатити судовий збір у розмірі 1731,6 грн. за вимогою майнового характеру, попередньо визначеного судом на підставі ч.2 ст.176 ЦПК України.

За таких обставин, суд вважає позовну заяву такою, що не відповідає вимогам ст.ст.175 ЦПК України та пропонує позивачу:

-зазначити ціну позову із врахуванням вимог, викладених у п.9 ч.1 ст. 176 ЦПК України;

- додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у повному обсязі за 1 вимогу майнового характеру у розмірі 1731,6 грн. або належні докази підтвердження іншої вартості спірного майна та оплати судовий збір у відповідності до наданих доказів.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, вказані обставини позбавляють можливості відкрити провадження у справі.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Позовну заяву адвоката Мироненко Ілони Сергіївни, поданої в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про визначення частки у спільній сумісній власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: Д.В.Цвірюк