ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 757/7568/18 Головуючий суддя І інстанції Цвірюк Д.В.
Провадження № 22-з/818/325/19 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Інші справи
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2019 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

судді-доповідача Яцини В.Б.

суддів колегії: Маміної О.В., Хорошевського О.М.,

розглянувши заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська металургійна компанія» - Перепелиці Валентини Миколаївни про відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_4., суддів колегії Коваленко І.П., Овсяннікової А.І. від розгляду цивільної справи за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська металургійна компанія» на ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 29 травня 2019 року за заявою ОСОБА_1 про скасування тимчасового обмеження у праві виїзду за межі України,

встановив:

В провадженні Харківського апеляційного суду знаходиться цивільна справа за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська металургійна компанія» на ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 29 травня 2019 року за заявою ОСОБА_1 про скасування тимчасового обмеження у праві виїзду за межі України.

У судовому засіданні 12 серпня 2019 року представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська металургійна компанія» - Перепелиця В.М. заявила відвід колегії суддів Харківського апеляційного суду у складі головуючого судді ОСОБА_4., суддів Коваленко І.П., Овсяннікової А.І.

Заява мотивована тим, що у відкритому доступі в мережі Інтернет напередодні судового засідання вона знайшла відомості, на підставі яких вважає, що ОСОБА_1 були ймовірно вчинені дії з метою винесення зазначеною судовою колегією неправосудного судового рішення за результатом розгляду апеляційної скарги ТОВ «УМК».

З посиланням на п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України та Банголорські принципи поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 зазначила, що відвід судовій колегії заявлено для уникнення будь-яких щонайменших у сторін та інших учасників судового процесу сумнівів в об`єктивному вирішенні спору.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 12 серпня 2019 року заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська металургійна компанія» - Перепелиці В.М. про відвід колегії суддів визнано необґрунтованою. Справу передано на автоматизований розподіл для визначення складу колегії суддів для розгляду заяви про відвід.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.08.2019 визначено склад колегії суддів для розгляду заяви: головуючий суддя - Яцина В.Б., судді колегії - Маміна О.В., Хорошевський О.М.

Колегія суддів, дослідивши матеріали заяви, вважає, що вона не підлягає задоволенню.

У п. 1 ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» 1950р. гарантовано право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Підстави для відводу судді передбачені ст. 36 ЦПК України, а саме суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

2. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

3. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

4. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Особиста неупередженість та безсторонність суддів презюмується.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 ЦПК України (недопустимість повторної участі судді в розгляді справи).

Правилом ч. 3 ст. 39 ЦПК України передбачено, що відвід має бути вмотивованим.

Представник ТОВ «УМК» в заяві про відвід послалась на те, що сумніви у безсторонності колегії суддів у неї виникли після ознайомлення в мережі Інтернет з відомостями з ряду інформаційних ресурсів. При цьому, зміст таких відомостей та їх джерело заявник не вказала.

Як вбачається з доданих до заяви роздруківок статей, у їх основі лежить публікація політтехнолога ОСОБА_3 , яку він розмістив на особистій сторінці у соціальній мережі Фейсбук, в якій без наведення конкретного обґрунтування зазначено, що з суддею ОСОБА_4. спілкується адвокат ОСОБА_5., у якого є місія забезпечити ОСОБА_1 можливість залишити Україну.

У всіх доданих до заяви про відвід роздруківках з мережі Інтернет також відсутні відомості про докази в розумінні ст.ст. 76-80 ЦПК України, які у своїй сукупності можуть підтвердити вищевказані відомості щодо спілкування судді ОСОБА_4. з адвокатом ОСОБА_5. як представником ОСОБА_1 та про його зв`язок з цією справою.

Європейський суд з прав людини в контексті дослідження аналогічного питання вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться» (див. рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії» (De Cubber v. Belgium), від 26 жовтня 1984 року, п. 26). Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (див. вищевказане рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland) та рішення у справі «Кастілло Альгар проти Іспанії» (Castillo Algar v. Spain), від 28 жовтня 1998 року, п. 45) (справа «Білуха проти України», заява N 33949/02, § 49 - 53, від 9 листопада 2006 року).

У Бангалорських принципах поведінки суддів від 19 травня 2006 року (схвалені резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 N 006/23) передбачено, що чесність та непідкупність є необхідними умовами для належного виконання суддею своїх обов`язків. Суддя демонструє поведінку, бездоганну навіть з точки зору стороннього спостерігача. Спосіб дій та поведінка судді мають підтримувати впевненість суспільства в чесності та непідкупності судових органів. Недостатньо просто чинити правосуддя, потрібно робити це відкрито для суспільства (п.п. 3.1-3.2).

Забезпечення рівного ставлення до всіх сторін судового засідання має першочергове значення для належного виконання суддею своїх обов`язків.

При виконанні своїх судових обов`язків суддя не повинен словами чи поведінкою демонструвати прихильність чи упередженість до будь-якої особи чи групи осіб, керуючись причинами, що не стосуються справи (п. 5.2).

Пост ОСОБА_3 у Фейсбуці про наявність факту спілкування адвоката ОСОБА_5. із суддею ОСОБА_4. нічим об`єктивно не підтверджено, і за своїм змістом не має ознак перевіреної інформації або посилань на належні, допустимі, достовірні докази, які у своїй сукупності є мінімально достатніми для висновку про наявність передбачених у п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України інших обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності суддів колегії.

Інший підхід в оцінці судом цієї процесуальної ситуації спонукає сторін до маніпулювання неперевіреною інформацією для усунення небажаного судді від розгляду справи, що не відповідає приписам ст. 44 ЦПК України щодо неприпустимості зловживання процесуальними правами та визначеними у ст. 2 ЦПК України завданню та основним засадам цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді і вирішенні цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Заява представника ТОВ «УМК» також не містить доводів щодо наявності сумніву в упередженості інших суддів колегії і в цій частині також є необґрунтованою.

Таким чином, необґрунтоване припущення про спілкування головуючого судді з представником учасника справи за недоведеністю зв`язку такого ймовірного спілкування з цією справою не спростовує презумпцію особистої неупередженості та безсторонності суддів. За відсутності доказів не можна вважати об`єктивно обґрунтованими викладені у заяві про відвід побоювання щодо непідкупності та чесності суддів, їх прихильності до однієї зі сторін, що судді колегії є небезсторонні.

Тому колегія суддів не вбачає законних підстав для задоволення заяви про відвід головуючого судді ОСОБА_4., суддів колегії Коваленко І.П., Овсяннікової А.І.

Керуючись ст.ст. 36, 40, 389 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

у х в а л и в:

Заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська металургійна компанія» - Перепелиці Валентини Миколаївни про відвід головуючого судді ОСОБА_4., суддів колегії Коваленко І.П., Овсяннікової А.І. - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно і касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.Б. Яцина.

Судді О.В. Маміна.

О.М. Хорошевський.