Ухвала

07 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 583/1112/17

провадження № 61-31616св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Крата В. І.,

суддів: Дундар І. О. (суддя-доповідач), Журавель В. І., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М.,

учасники справи:

заявник - ОСОБА_1 ,

заінтересовані особи: виконуючий обов`язки начальника Охтирського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Сумській області Богомол Сергій Миколайович, публічне акціонерне товариство комерційний банк «Надра»,

розглянув клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про прийняття участі в розгляді скарги по суті в суді касаційної інстанції у справі за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: виконуючий обов`язки начальника Охтирського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Сумській області Богомол Сергій Миколайович, публічне акціонерне товариство комерційний банк «Надра» про скасування постанови про відкриття виконавчого провадження, за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 28 серпня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Сумської області від 10 жовтня 2017 року,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2017 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до суду з вищевказаною скаргою.

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 28 серпня 2017 року в задоволенні скарги ОСОБА_1 відмовлено за необґрунтованістю.

Ухвалою апеляційного суду Сумської області від 10 жовтня 2017 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 відхилено. Ухвалу Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 28 серпня 2017 року залишити без змін.

У листопаді 2017 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся з касаційною скаргою на ухвалу Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 28 серпня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Сумської області від 10 жовтня 2017 року, у якій просить ухвалити нове рішення, яким скасувати постанову Охтирського МР ВДВС Головного ТУЮ в Сумській області від 14 вересня 2016 року про відкриття виконавчого провадження щодо примусового виконання виконавчого листа № 2-78/11 від 06 грудня 2011 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «Надра» в солідарному порядку у сумі 285 612,08 грн.

Ухвалою Верховного Суду від 09 листопада 2017 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано її матеріали з суду першої інстанції.

31 січня 2019 року матеріали цивільної справи № 583/1112/17-ц надійшли до Верховного Суду.

11 червня 2019 року матеріали цивільної справи передані доповідачу.

Ухвалою Верховного Суду від 04 липня 2019 року цивільну справу призначено до розгляду.

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у касаційній скарзі просить прийняти участь в розгляді скарги по суті та надати свої обґрунтовані пояснення.

У задоволенні вказаного клопотання слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Отже, розгляд цивільної справи у суді касаційної інстанції у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи є загальним правилом, визначеним у ЦПК України. І лише у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Колегія суддів Верховного Суду перевіряє в межах касаційної скарги у цій справі аргументи про неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, не може встановлювати обставини справи, збирати та перевіряти докази і надавати їм оцінку.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Вочевидь, «публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 [Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод] (статті 6-1), захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6, а саме справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь-якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції» (рішення у справі «Аксен проти Німеччини» від 8 грудня 1983 року («Axen v. Germany», заява № 8273/78), § 25)).

Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема, і в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення у справі «Аксен проти Німеччини» від 8 грудня 1983 року («Axen v. Germany», заява № 8273/78), § 25)). Крім того, ЄСПЛ визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі «Варела Ассаліно проти Португалії» («Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду (рішення від 25 квітня 2002 року). У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права, а саме, тлумачення норм Цивільного кодексу.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів. У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявники не представили переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

З огляду на вказане, справа розглядатиметься у порядку письмового провадження без повідомлення сторін, тому колегія суддів Верховного Суду відмовляє у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 .

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити представнику ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у задоволенні клопотання про прийняття участі в розгляді скарги по суті в суді касаційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат

Судді: І. О. Дундар

В. І. Журавель

Є. В. Краснощоков

М. М. Русинчук