Провадження № 2/761/67/2019
У Х В А Л А

Іменем України

15 серпня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого: судді - Притула Н.Г.

при секретарі: Смігунову В.В.,

за участі представника позивача: ОСОБА_1 ,

представника відповідача -

Обслуговуючого кооперативу «ЖБК-1»: Стрикаль О.В.,

представника відповідача ОСОБА_3: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_2 про залишення без розгляду справи за позовом Київської місцевої прокуратури № 10 до Київської міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , Обслуговуючого кооперативу «ЖБК-1», треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бойко Олег Володимирович, Комунальне підприємство «Київський міський центр земельного кадастру та приватизації землі» про визнання недійсним рішення, державного акту на право власності на земельну ділянку, договору купівлі-продажу, договору про право користування чужою земельною ділянкою для забудови, витребування земельної ділянки, -

в с т а н о в и в :

В провадженні суду перебуває справа за позовом Київської місцевої прокуратури № 10 до Київської міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , Обслуговуючого кооперативу «ЖБК-1», треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бойко Олег Володимирович, Комунальне підприємство «Київський міський центр земельного кадастру та приватизації землі» про визнання недійсним рішення, державного акту на право власності на земельну ділянку, договору купівлі-продажу, договору про право користування чужою земельною ділянкою для забудови, витребування земельної ділянки.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_2 заявив клопотання про залишення без розгляду позову згідно з п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України з тих підстав, що у відповідності до діючого на час звернення до суду законодавства прокурор не мав права звертатись до суду з цим позовом.

Представник Київської місцевої прокуратури № 10 заперечував проти задоволення клопотання.

Представник Обслуговуючого кооперативу «ЖБК-1» підтримав заявлене клопотання та просив задовольнити.

Інші сторони в судове засідання не з`явились.

Вивчивши матеріали справи, вислухавши сторони, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні зазначеного клопотання за наступних підстав.

Відповідно до частини 1 пункту 1 статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

14.07.2015 року до суду надійшла позовна заява Першого заступника прокурора Шевченківського району м. Києва в інтересах Держави до Київської міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , Обслуговуючого кооперативу «ЖБК-1» про визнання недійсним рішення, державного акту на право власності на земельну ділянку, договору купівлі-продажу, договору про право користування чужою земельною ділянкою для забудови, витребування земельної ділянки та справа булла передана на розгляд судді Малинникову О.Ф.

Проте в судовому засіданні, яке відбулось 13.12.2016 року суддею було прийнято позовну заяву в новій редакції за якою позивачем зазначено Київську місцеву прокуратуру № 10.

Стаття 131 Конституції України (в редакції на час звернення до суду з позовом) передбачала, що прокуратура України становить єдину систему, на яку покладаються, зокрема, представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом.

Стаття 23 Закону України «Про прокуратуру» (в редакції на час звернення до суду з позовом) визначала, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Генеральної прокуратури України або регіональної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора України або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право:

1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом;

2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження:

1) звертатися до суду з позовом (заявою, поданням);

2) вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження;

3) ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи;

4) брати участь у розгляді справи;

5) подавати цивільний позов під час кримінального провадження у випадках та порядку, визначених кримінальним процесуальним законом;

6) брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді;

7) з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження.

Крім того, у відповідності до положень частини 2 статті 45 ЦПК України з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. При цьому прокурор повинен надати суду документи, які підтверджують неможливість громадянина самостійно здійснювати представництво своїх інтересів.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Представник відповідача, заявляючи клопотання про залишення позову без розгляду зазначав, що прокурор має право звертатися до суду з позовом як позивач лише в разі відсутності органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. На момент подачі прокурором позову функції державного нагляду за дотриманням земельного законодавства здійснювали Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру та Київська міська рада.

Згідно з Положенням про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 р. № 15 Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Зазначеній службі не надано право оскаржувати в суді рішення Київської міської ради, визнавати недійсними договори та витребовувати земельні ділянки із володіння інших осіб.

В той же час згідно із повноваженнями, визначеними діючим законодавством, Київська міська рада не має можливість оскаржувати в суді власні рішення.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заявленого клопотання.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_2 про залишення без розгляду справи за позовом Київської місцевої прокуратури № 10 до Київської міської ради, ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , Обслуговуючого кооперативу «ЖБК-1», треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бойко Олег Володимирович, Комунальне підприємство «Київський міський центр земельного кадастру та приватизації землі» про визнання недійсним рішення, державного акту на право власності на земельну ділянку, договору купівлі-продажу, договору про право користування чужою земельною ділянкою для забудови, витребування земельної ділянки - відхилити.

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня виготовлення повного тексту ухвали.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд міста Києва.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Повний текст ухвали виготовлено 20 серпня 2019 року

Суддя: Н.Г. Притула