Справа №359/2234/19
Провадження №2/359/1592/2019
9 серпня 2019 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого Борця Є.О.,
при секретарі судового засідання Моргушко Л.В.,
за участю позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
В березні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом та обґрунтовує його тим, що 28 серпня 1999 року сторони уклали шлюб. Під час шлюбу у них народились дві дочки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Не зважаючи на це, ОСОБА_1 не бажає жити однією сім`єю з відповідачем, збереження шлюбу буде суперечити її інтересам. Тому ОСОБА_1 просить суд розірвати шлюб.
У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримує позов та наполягає на його задоволенні.
Відповідач не з`явився у судове засідання. Він завчасно у встановленому порядку повідомлявся про час та місце розгляду цивільної справи. Це підтверджується поштовою кореспонденцією (а.с.15).
На підставі ч.1 ст.281 ЦПК України суд постановив ухвалу про проведення заочного розгляду цивільної справи у відсутності відповідача (а.с.21-22).
Вислухавши пояснення позивача та дослідивши письмові докази, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Встановлено, що 28 серпня 1999 року сторони уклали шлюб, зареєстрований у Подільській сільській раді Золотоніського району, про що в книзі реєстрації актів про одруження був зроблений запис за №3. Ця обставина підтверджується копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 від 28 серпня 1999 року (а.с.3).
ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилась дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 . Ці обставини підтверджуються копіями свідоцтв про народження серії НОМЕР_2 від 27 січня 2003 року (а.с.7), серії НОМЕР_3 від 21 червня 2013 року (а.с.6).
Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного з них.
Як роз`яснив Верховний Суд України, згідно зі ст.24 цього ж Кодексу шлюб ґрунтується виключно на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої 10 грудня 1948 року Генеральною Асамблеєю ООН.
Встановлено, що ОСОБА_1 не бажає жити однією сім`єю з відповідачем. В такому випадку збереження шлюбу буде суперечити її інтересам. Примушування позивача до шлюбу з ОСОБА_2 не допускається.
З огляду на це суд вважає, що шлюб, укладений між сторонами, допустимо розірвати.
Згідно з ч.1 ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстра-цією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Враховуючи ту обставину, щопісля розірвання шлюбу ОСОБА_1 бажає відновити своє дошлюбне прізвище ОСОБА_5 , суд приходить до висновку про задоволення цієї вимоги.
Відповідно до ч.1 ст.141 та п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання, пов`язане з розподілом між сторонами судових витрат. Зокрема, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Встановлено, що ОСОБА_1 сплатила судовий збір в розмірі 768 гривень 40 копійок. Ця обставина підтверджується квитанцією (а.с.1). Пред`явлений нею позов задоволений в повному обсязі.
З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_2 на користь позивача слід стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 768 гривень 40 копійок.
Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, ч.1-ч.3 ст.259, ст.ст.263-265, 268, ч.1 ст.280 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб, укладений 28 серпня 1999 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований Подільською сільською радою Золотоніського району, про що в книзі реєстрації актів про одруження був зроблений запис за №3, розірвати.
Відновити дошлюбне прізвище ОСОБА_1 ОСОБА_5 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на оплату судового збору в розмірі 768 гривень 40 копійок.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його оголошення.
Відповідач має право подати заяву про перегляд заочного рішення до Бориспільського міськрайонного суду протягом 30 днів з дня його оголошення. У випадку відмови у задоволенні цієї заяви відповідач набуде право оскаржити заочне рішення до Київського апеляційного суду в загальному порядку.
Суддя
Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець