справа №619/1203/19
провадження №2/619/715/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 серпня 2019 року Дергачівський районний суд Харківської області

в складі: головуючого судді - Остропілець Є.Р.,

при секретарі Суржкової В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «Про визнання права власності в порядку спадкування та припинення спільної сумісної власності на земельну ділянку»,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та припинення спільної сумісної власності на земельну ділянку.

В обґрунтування позову позивач ОСОБА_1 посилається на те, що його бабуся ОСОБА_3 , за життя склала заповіт, який був посвідчений приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Арнаутовою Т.А. від 16.04.2005 зареєстрований в реєстрі за №899, яким вона заповіла все їй належне майно, де б таке не було, та з чого б воно не складалося, та все те, що їй буде належати на день смерті та на що вона за законом матиме право, у тому числі належні їй 27/50 частин домоволодіння з відповідною частиною надвірних будівель АДРЕСА_1 .

Інші 23/50 частин домоволодіння належить його батькові - ОСОБА_2 .

Земельна ділянка розміром 0,1553 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , належить, згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку від 24.04.2008, серія НОМЕР_1 , співвласникам земельної ділянки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Оформлюючи договір дарування на будинок та надвірні будівлі його бабуся не оформила договір дарування на 27/50 частин земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що складає 948 кв.м.

13.07.2017 року між позивачем та його батьком було укладено договір про поділ нерухомого майна, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , що є спільною частковою власністю.

На підставі звіту, щодо можливості розподілу присадибної ділянки на дві самостійні ділянки, для обслуговування житлових будинків, господарських будівель та споруд, КП «Архітектурне бюро Дергачівського району» б/н від 27.04.2017 року, за домовленістю співвласників його фактичному володінні та користуванні знаходяться житловий будинок літ. «Б-1», житлова площа 36,3 кв.м., загальна площа 67,0 кв.м., прибудова літ. «Б-1», тамбур літ. «б», ж літ. «б 1», житловий будинок літ. «В-1», житлова площа 22,1 кв.м., загальна площа 39,8 кв.м., з верандою літ. «Е», гараж літ. «Ж», сараї літ. «И,К,0,Н», погріб «Л», вбиральня літ. «М», паркан №2, ворота №3 на земельній ділянці орієнтованою площею 948 кв.м.

У відповідача, ОСОБА_2 , згідно даного договору, у фактичному володінні та користуванні знаходяться житловий будинок літ. «А-1» з ґанком літ. «а», житлова площа 70,6 кв.м., загальна площа 97,9 кв.м., літня кухня літ. «Б», сарай літ. «В», погріб літ. «Д», вбиральня літ. «Г», гараж літ. «З», оглядова яма літ. «з», колонка №5, паркан і, ворота №1 на земельній ділянці орієнтованою площею 605 кв.м.

Даний договір від 13.07.2017 року, був зареєстрований приватним нотаріусом Арнаутовою Т.О., та виконаний сторонами по справі. Були отримані технічні паспорти на 2 самостійних домоволодіння, які розташовані на земельних ділянках за адресою: АДРЕСА_1 та №3.

Спірних питань між сторонами по справі, щодо користування земельними ділянками не виникає.

Право власності частини земельної ділянки, яка належала ОСОБА_3 , на ім`я позивача не переоформлено.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_3 померла, договір дарування земельної ділянки розміром 948 кв.м. оформити не можливо, тому ОСОБА_1 , отримавши 27/50 нерухомості домоволодіння претендує на 27/50 часток земельної ділянки, яка складає 948 кв.м.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, без фіксації технічними засобами, свій уточнений позов підтримав повністю.

В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, без фіксації технічними засобами, позовні вимоги визнав повністю.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч.3, ч.4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст.206 цього Кодексу.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Вивчивши матеріали справи суд приходить висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що померла ОСОБА_3 , за життя склала заповіт, який був посвідчений приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Арнаутовою Т.А. від 16.04.2005 зареєстрований в реєстрі за №899, яким вона заповіла все їй належне майно, де б таке не було, та з чого б воно не складалося, та все те, що їй буде належати на день смерті та на що вона за законом матиме право, у тому числі належні їй 27/50 частин домоволодіння з відповідною частиною надвірних будівель АДРЕСА_1 .

Інша частина 23/50 частин домоволодіння належить його батькові - ОСОБА_2

Земельна ділянка розміром 0,1553 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , належить, згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку від 24.04.2008, серія НОМЕР_1 , співвласникам земельної ділянки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Оформлюючи договір дарування на будинок та надвірні будівлі ОСОБА_3 не оформила договір дарування на 27/50 частин земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що складає 948 кв.м.

По теперішній час право власності частини земельної ділянки, яка належала ОСОБА_3 , на ім`я позивача не переоформлено.

04.08.2018 року приватний нотаріус Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Арнаутова Т.А. постановила відмовити позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 бабусі ОСОБА_3 , на цілу частку спадкового майна, а саме на частку в праві спільної сумісної власності на земельну ділянку, яка надана для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_2 , оскільки не визначена ідеальна частка в праві спільної власності на земельну ділянку.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ч.1, 2ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

У відповідності до вимог ст.ст.1217, 1223 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або законом. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування одержують особи, зазначені у статтях 1261-1265 ЦК України.

Пленум Верховного Суду України у п.23 постанови №7від 30.05.2008р.«Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

З роз`яснень в Постанові Пленуму Верхового суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що особа яка не має змоги реалізувати своє право на отримання свідоцтва про право на спадщину у нотаріальному порядку набуває право на звернення до суду у порядку позовного провадження із вимогами щодо визнання права на спадщину.

Згідно ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, яка необхідна для їх обслуговування, якщо інший її розмір не визначений заповітом.

Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Вимоги ч. 2 ст. 373 ЦК України передбачають, що право власності на землю (земельну ділянку) набувається і здійснюється відповідно закону.

Таким чином, аналізуючи вищевказане, беручи до уваги надані суду докази, суд приходить до висновку, що до позивача ОСОБА_1 переходить право власності на земельну ділянку, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що складає 948 кв.м.

На підставі ст. ст. 15, 16, 373, 1216, 1220, 1225, 1268 ЦК України, керуючись ст. ст. 77-81, 89, 200, 206, 247, 258, 259, 263-265, 354,355 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на земельну ділянку площею 948 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Залишити за ОСОБА_2 , право власності на земельну ділянку площею 605 кв.м., розташовану в АДРЕСА_1 .

Припинити сумісну співвласність земельної ділянки згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку площею 0,1553 га виданого на ім`я ОСОБА_2 від 24.04.2008 року, серія НОМЕР_1 , кадастровий номер НОМЕР_3 . Акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державний актів на право власності на землю за № 06.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку в судову палату по цивільних справах Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо рішення було поставлено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Є. Р. Остропілець