ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2019 року

м. Київ

справа № 658/3675/16-ц

провадження № 61-17005св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - судді Стрільчука В. А.,

суддів: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Олійник А. С., Погрібного С. О., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - Публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 27 березня 2017 року, ухвалене у складі судді Подіновської Г. В., та ухвалу апеляційного суду Херсонської області від 12 травня 2017 року, постановлену колегією у складі суддів: Кутурланової О. В., Майданіка В. В., Орловської І. О.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У листопаді 2016 року Публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» в інтересах Каховського районного енергозбуту і електричних мереж (далі - ПАТ «ЕК «Херсонобленерго») звернулось з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих необлікованим використанням електричної енергії.

В обґрунтування позову посилалось на те, що 6 листопада 2015 року представниками Каховського районного енергозбуту і електричних мереж (далі - Каховський РЕЗ і ЕМ) в ході перевірки побутового споживача, що проживає в селі Червоний Перекоп Каховського району Херсонської області встановлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН), а саме: виявлено необліковане споживання електричної енергії шляхом порушення ізоляції на дообліковому фазному дроті, який містить сліди підключення сторонніх приладів поза приладом обліку електричної енергії. За фактом виявленого порушення складено акт № 227578 від 6 листопада 2015 року, з яким ознайомлено споживача.

Вказувало, що в результаті встановленого порушення та відповідно до ПКЕЕН Каховським РЕЗ і ЕМ розраховано збитки, завдані відповідачем ПАТ «ЕК «Херсонобленерго», розмір яких складає 14 489,19 грн.

Зазначало, що розрахунки проводились за Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.

За таких обставин просило стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ЕК «Херсонобленерго» збитки, завдані необлікованим використанням електричної енергії у розмірі 14 489,19 грн та відшкодувати сплачений судовий збір.

Короткий зміст судових рішень судів першої і апеляційної інстанцій та мотиви їх прийняття

Рішенням Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 27 березня 2017 року позов ПАТ «ЕК «Херсонобленерго» задоволено.

Стягнено з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ЕК «Херсонобленерго» збитки у розмірі 14 489,19 грн.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з доведеності факту порушення відповідачем ПКЕЕН та заподіяння збитків ПАТ «ЕК «Херсонобленерго» необлікованим користуванням електричною енергією, у зв`язку із чим дійшов висновку про наявність підстав для стягнення заподіяних енергопостачальнику збитків.

Ухвалою апеляційного суду Херсонської області від 12 травня 2017 року відхилено апеляційну скаргу ОСОБА_1 , рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 27 березня 2017 року з посиланням на відповідність висновків суду першої інстанції матеріалами справи, нормам матеріального і процесуального права залишено без змін. Зазначив, що в ході розгляду справи підтверджено факт порушення відповідачем вимог ПКЕЕН у виді необлікованого споживання електричної енергії та заподіяння у зв`язку з цим збитків енергопостачальнику.

Короткий зміст вимог і доводів касаційної скарги

У червні 2017 року ОСОБА_1 подав до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення процесуального права, просив скасувати рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 27 березня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Херсонської області від 12 травня 2017 року і передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що протокол засідання Каховський РЕЗ і ЕМ № 203 від 3 грудня 2015 року щодо розгляду акта про порушення Правил винесений без додержання процедури, визначеної пунктом 53 ПКЕЕН та розділом 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією, тому не може бути підставою для відшкодування збитків.

Зазначив, що при складанні вказаного акта та його розгляді допущено порушення пункту 53 ПКЕЕН, а саме: в акті відсутня інформація про надання другого примірника акта споживачу; не повідомлено споживача про дату та час засідання комісії щодо розгляду акта про порушення ним Правил; розрахунок збитків за актом складений неуповноваженою особою до винесення протоколу № 203 від 3 грудня 2015 року.

Позиції інших учасників справи

Відзив на касаційну скаргу від ПАТ «ЕК «Херсонобленерго» до Верховного Суду не надходив.

Провадження у суді касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 4 вересня 2017 року відкрито касаційне провадження у справі і ухвалою цього ж суду від 13 грудня 2017 року справу призначено до судового розгляду.

Відповідно до пункту 6 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ діяв в межах повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Верховного Суду та до набрання чинності відповідним процесуальним законодавством, що регулює порядок розгляду справ Верховним Судом.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», за яким судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд (стаття 388 ЦПК України).

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIIІ «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У квітні 2018 року вказана справа передана до Верховного Суду.

Обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій

Судами встановлено, що ОСОБА_1 зареєстрований та проживає по АДРЕСА_1 і є фактичним користувачем послуг з надання електроенергії за вказаною адресою. Факт користування послугами позивача ОСОБА_1 не заперечувався.

Також суди встановили, що 6 листопада 2015 року, здійснюючи перевірку дотримання споживачами ПКЕЕН, уповноважені представники Каховського РЕЗ і ЕМ виявили у будинку АДРЕСА_1 необліковане споживання електричної енергії шляхом порушення ізоляції на дообліковому фазному дроті, який містить сліди підключення сторонніх приладів поза приладом обліку електричної енергії, що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Факт виявлення порушень оформлено актом про порушення, який підписаний трьома представниками енергопостачальника та ОСОБА_1 як споживачем.

Судами встановлено, що вказаним порушенням відповідач заподіяв позивачу майнових збитків на суму 14 489,19 грн, які нараховані у відповідності до пункту 3.1, 3.2, 3.4 Методики обчислення розміру відшкодування завданих збитків енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН.

Позиція Верховного Суду, мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права

Відповідно до статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

За змістом статей 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до пункту 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Відповідальність споживача електричної енергії встановлена пунктом 48 ПКЕЕН, за змістом якого він несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією та розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення ПКЕЕН розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення ПКЕЕН. У разі причетності споживача до порушення ПКЕЕН у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 4 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Встановивши обставини вчинення відповідачем порушення правил користування електричною енергією, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, на підставі належним чином оцінених доказів, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог ПАТ «ЕК «Херсонобленерго» та стягнення з відповідача вартості не облікованої електричної енергії, розрахованої відповідно до пунктів 3.2, 3.3, 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Доводи касаційної скарги щодо порушення позивачем пункту 53 ПКЕЕН при складанні акта про порушення цих правил щодо ненадання заявнику копії такого акта та неповідомлення про дату і час його розгляду відповідною комісією є безпідставними, оскільки в самому акті про порушення № 227578 від 28 листопада 2017 року зазначено, що ОСОБА_1 ознайомлено із ним під підпис, про що зафіксовано в цьому ж акті, запрошено споживача або уповноважену особу на засідання комісії на 1 грудня 2015 року, яке відбудеться по вулиці АДРЕСА_2 о 9 год.

Разом з тим, у вказаному акті також роз`яснено, що у разі неявки на засідання комісії його буде розглянуто без участі споживача або уповноваженої особи.

Зауважень чи заперечень щодо складання цього акта чи невручення його копії від споживача не надходило, про що свідчить відсутність приміток ОСОБА_1 у відповідному полі цього акта.

Доказів явки заявника на засідання комісії матеріали справи не містять.

Посилання заявника на порушення позивачем Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією, під час розрахунку збитків та здійснення такого розрахунку неуповноваженими особами відхиляються касаційним судом, оскільки частиною третьою статті 10, частиною першою статті 60 ЦПК України у редакції Кодексу, чинній на час розгляду справи судами попередніх інстанцій, передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Доказів на обґрунтування своїх вимог щодо порушення Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією, при здійсненні розрахунку збитків та складення такого розрахунку неуповноваженими особами відповідачем не надано. Також заявником не надано іншого розрахунку, який би спростував розрахунок, наданий позивачем.

Доводи касаційної скарги є аналогічними доводам, викладеним в апеляційній скарзі, та не спростовують висновків судів першої та апеляційної інстанцій, обґрунтовано викладених у мотивувальних частинах судових рішень, та зводяться до переоцінки доказів і незгоди заявника з висновками судів попередніх інстанцій щодо їх оцінки.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України»). Оскаржуване судові рішення відповідають критерію обґрунтованості судового рішення.

За таких обставин суд касаційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для скасування судових рішень судів попередніх інстанцій, оскільки суди, встановивши фактичні обставини справи, які мають значення для правильного її вирішення, ухвалили судові рішення із правильним застосуванням норм матеріального права та без порушення процесуального права, що відповідно до статті 410 ЦПК України є підставою для залишення касаційної скарги без задоволення, а судових рішень без змін.

Щодо судових витрат

Оскільки касаційна скарга залишена без задоволення, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у судах першої та апеляційної інстанцій, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, немає.

Керуючись статтями 400, 410, 416, ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 27 березня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Херсонської області від 12 травня 2017 року залишити без змін.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийВ. А. Стрільчук
Судді: С. О. Карпенко А. С. Олійник С. О. Погрібний Г. І. Усик