КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№22-ц/824/8939/2019 Головуючий в суді 1 інстанції - Савлук Т.В.
У Х В А Л А

28 серпня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Панченка М.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 11 червня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Київська міська рада, Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 11 червня 2018 року у задоволенні зазначеного вище позову відмовлено.

Не погодившись з таким судовим рішенням, 10 липня 2018 року позивач подала апеляційну скаргу, яка разом з матеріалами справи надійшла до Київського апеляційного суду 22.05.2019 року, та ухвалою Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року залишена без руху, а заявникові надано строк на усунення недоліків(сплату судового збору) - десять днів з моменту отримання копії ухвали.

Копію ухвали Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року було направлено ОСОБА_1 за адресою, зазначеною в апеляційній скарзі, а саме: АДРЕСА_1 .

Проте, скаржник копію зазначеної ухвали не отримав, а поштове відправлення повернуто до Київського апеляційного суду за закінченням встановленого строку зберігання.

У зв`язку з викладеним, 25 червня 2019 року копія ухвали Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року повторно направлена ОСОБА_1 за зазначеною нею адресою.

Крім того, копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху була також направлена на адресу ОСОБА_6 , яким у квітні 2018 року надавалася правова допомога ОСОБА_1 , у зв`язку з чим ним було здійснено адвокатський запит /а.с. 108/.

Між тим, поштове відправлення на ім`я скаржника знову було повернуто на адресу Київського апеляційного суду з аналогічною довідкою поштового відділення.

01 липня 2019 року копія ухвали Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року була отримана ОСОБА_6, проте у заяві від 01 липня 2019 року останній зазначив, що не представляє інтереси позивача у даній справі, а єдина дія, яка була ним вчинена в її інтересах - це подача адвокатського запиту.

03 липня 2019 року копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху була направлена ОСОБА_9 , який представляв інтереси позивача у суді першої інстанції, за адресою, зазначеною безпосередньо у довіреності /а.с. 57/, а також за адресою, яка зазначалася самим представником у заявах та клопотаннях до суду першої інстанції.

Разом з тим, обидва поштові відправлення були повернуті до Київського апеляційного суду без вручення адресатові.

Таким чином, незважаючи на неодноразове повідомлення поштового відділення про надходження відповідних листів, зазначені вище поштові відправлення скаржником або її представником отримано не було.

Відповідно до ч.1 ст.131 ЦПК Україниучасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Отже, відсутність скаржника за зазначеною в апеляційній скарзі адресою проживання слід розцінювати, як належне повідомлення скаржника про залишення апеляційної скарги без руху. Також, варто зазначити, що справа тривалий час перебуває у провадженні суду(понад 3 місяці), а ухвала Київського апеляційного суду від 23 травня 2019 року внесена до Єдиного державного реєстру судових рішень та перебуває у вільному доступі.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК Українипередбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25 січня 2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як слідує з судової практики, викладеної в рішеннях Європейського суду з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За змістом ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, враховуючи, що скаржник провадженням у справі не цікавиться, суд про зміну місця свого знаходження не повідомляла, а недоліки, викладені в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, станом на 28 серпня 2019 року не усунула, слід дійти висновку про те, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 11 червня 2018 року належить вважати неподаною та повернути заявникові.

Керуючись ст. ст. 131, 185, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 11 червня 2018 року вважати неподаною та повернути заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя: