Справа № 758/1771/19
У Х В А Л А

05 серпня 2019 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

при секретарі - Світлична А. С.,

за участю представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_2.

розглянувши у судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про призначення почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за розписками, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за розписками.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 25 вересня 2018 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 був укладений договір позики, за яким відповідачка отримала від позивача 227000 грн., про що склала власноручну розписку. За умовами договору відповідачка повинна була повернути позивачу грошові кошти до 25.10.2018 року.

Посилаючись на те, що відповідачкою було повернуто позивачу лише частину коштів, та борг за договором становить 193000 грн., позивач звернувся до суду з даним позовом, у якому просив суд стягнути з відповідачки на користь позивача ОСОБА_4 193000 грн. боргу, 1523 грн. процентів, 18 274,20 пені, 7621,17 грн. інфляційних втрат, а всього стягнути 220418,37 грн.

У судовому засіданні від представника відповідача надійшло клопотання про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи.

Вимоги клопотання представник відповідача обґрунтувала тим, що відповідачка не писала розписку 25 вересня 2018 року, грошові кошти не отримувала від позивача, сама розписка не містить мети отримання коштів, а відтак свідчить про вірогідність її складання не ОСОБА_3 .

В той же час, представник відповідача зазначала, що існує ймовірність написання розписки під примусом. З огляду на такі обставини, просила призначити почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити питання про те, чи належить почерк та підпис у розписці від імені ОСОБА_3 саме відповідачці по справі, а також питання - «Чи перебувала особа, яка виконала рукописний текст документа, у незвичайному стані (збудження, хвилювання, переляк, втома тощо)?».

Представник відповідача заперечував проти задоволення даного клопотання, посилаючись на те, що заявлення даного клопотання спрямоване на затягування розгляду справи. Зокрема, вказував на те, що у першому судовому засіданні представник відповідача повідомляла суд про отримання відповідачкою грошових коштів від ОСОБА_4 , однак у меншому розмірі. У даному судовому засіданні представник відповідачки вже заперечує факт отримання коштів, намагаючись схилити суд до думки про те, що якщо розписка і написана ОСОБА_3 , то під примусом та без передачі грошових коштів.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наданий суду оригінал розписки, яку представник відповідачки просила дослідити, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання зважаючи на таке.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України про «Судову експертизу»).

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідності спеціальних знань у сфері, іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При вирішення питання про доцільність чи недоцільність призначення експертизи, суд виходить з наступного.

Предметом даного спору є стягнення заборгованості за розпискою. При цьому, матеріали справи містять докази про те, що частина грошових коштів за розпискою періодично поверталася відповідачкою. Крім того, 24.05.2019 для часткового погашення заборгованості за договором позики, самою представником відповідачки було перераховано на рахунок позивача 8000 грн..

Такі дії зі сторони відповідача розцінюється судом як визнання наявності договірних боргових правовідносин між сторонами.

До того ж, у судовому засіданні, призначеному на 26.06.2019, представник відповідача повідомляла суд про те, що грошові кошти отримувалися від ОСОБА_4 , однак у меншому розмірі.

У цьому контексті, суд виходить з того, що за відсутності зустрічного позову про визнання договору позики недійсним з підстав того, що розписку ОСОБА_3 не підписувала; за відсутності звернення до правоохоронних органів про те, що ОСОБА_3 примушували писати розписку про отримання коштів; а також з огляду на наявність доказів про вчинення зі сторони відповідача конклюдентних дій, які свідчать про обізнаність з боргом та його часткове погашення, підстав для експертної ідентифікації підпису та почерку відповідачки не вбачається.

Встановлення збиваючих факторів при написанні розписки не входить до предмету доказування у даній справі, оскільки зустрічного позову про визнання розписки такою, що складена під примусом, не заявлялося. За таких обставин, відсутня потреба досліджувати питання про психологічно-емоційний стан ОСОБА_3 під час написання розписки.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав, які б у сукупності свідчили про необхідність призначення експертизи як це вимагає ст. 103 ЦПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 104, 105, 171, 252, 253, 353, ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про призначення почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за розпискою - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, однак заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяТ. В. Войтенко