УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" серпня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Гаврилової О.В., розглянувши клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, допит позивача та відповідача як свідків, виклик і допит свідків та клопотання третьої особи ОСОБА_2 про його допит як свідка, подані в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Флоренції 5», треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_2 , про визнання незаконним та скасування рішення загальних зборів, -

у с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Флоренції 5», треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_2 , про визнання незаконним та скасування рішення загальних зборів.

Згідно ч. 1 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 19 липня 2019 року відкрито провадження в даній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомленням сторін.

15 серпня 2019 року від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, яке обґрунтовано тим, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Цього вимагає обсяг та характер доказів у справі, необхідність виклику свідків, велика кількість учасників справи, значення справи та значний суспільний інтерес серед мешканців будинку.

Того ж дня від позивача ОСОБА_1 надійшли клопотання про допит позивача ОСОБА_1 в якості світка та про допит відповідача в якості свідка, а також заява про виклик свідків.

Крім того, 15 серпня 2019 року від третьої особи ОСОБА_2 надійшло клопотання про його допит в якості свідка.

Суд, вивчивши подані клопотання та заяву, приходить до наступного.

Згідно з ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Зважаючи на те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін, для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд приходить до висновку про необхідність продовжити розгляд даної цивільної справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Суд, вивчивши заявлені клопотання позивача ОСОБА_1 про допит позивача та відповідача у якості свідків, заяву про виклик свідків та клопотання третьої особи ОСОБА_2 про його допит в якості свідка приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень статей 90, 91 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

За змістом статей 76, 77, 78 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Як убачається зі змісту ст. 92 ЦПК України, сторони, треті особи та їхні представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

З метою дотримання принципу змагальності сторін, надання учасникам справи можливості обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотань позивача ОСОБА_1 та третьої особи ОСОБА_2 про допит їх у якості свідка.

Відповідно до п.1 ст.28 ЦК України ім`я фізичної особи, яка є громадянином України, складається із прізвища, власного імені та по батькові, якщо інше не випливає із закону або звичаю національної меншини, до якої вона належить.

Як убачається із заяви ОСОБА_1 про виклик свідків, деякі імена заявлених до допиту осіб як свідків, зазначені не повно - не вказані по батькові цих осіб, у зв`язку з чим їх особи не можуть бути ідентифіковані, що унеможливлює їх виклик.

Враховуючи вище викладене, заява позивача ОСОБА_1 про допит свідків підлягає частковому задоволенню.

Разом з тим, клопотання позивача ОСОБА_1 про допит відповідача в якості свідка задоволенню не підлягають, оскільки допит в якості свідка відповідача та/або представника відповідача, яким в даному випадку є ОСОБА_12 , як голова правління ОСББ, можливий лише за її згодою в тому числі за власною ініціативою.

На підставі викладеного, керуючись стаття70-71, 76-81, 90-92,258-261, 274, 277, 279, 353-355 ЦПК України,-

п о с т а н о в и в:

Задовольнити клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Флоренції 5», треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_2 , про визнання незаконним та скасування рішення загальних зборів - продовжити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити судове засідання на 19 вересня 2019 року на 11 годину 00 хвилин,яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Сергієнка, 3, каб. 43).

Клопотання позивача ОСОБА_1 про його допит у якості свідка - задовольнити.

У задоволені клопотання ОСОБА_1 про допит відповідача у якості свідка - відмовити.

Заяву позивача ОСОБА_1 про виклик свідків - задовольнити частково.

Викликати в судове засідання для допиту в якості свідків: ОСОБА_13 (адреса: АДРЕСА_1 ); ОСОБА_14 (адреса: АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_15 (адреса: АДРЕСА_3 ).

Клопотання третьої особи ОСОБА_2 про його допит у якості свідка - задовольнити.

Суд попереджає свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання та відмову від давання показань на вимогу суду, згідно статей 384, 385 Кримінального кодексу України.

Копію ухвали направити учасникам справи.

В судове засідання викликати учасників справи та свідків.

Інформацію по справі можна отрима ти на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://dn.ki.court.gov.ua

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя