Справа № 346/1376/19
Провадження № 2/346/1204/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2019 р.м. Коломия Коломийський міськрайонний суд Івано - Франківської області

в складі:

головуючого Веселова В.М.,

секретаря Максим`юк М.А.,

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Коломия справу за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Івано-Франківської області Безрукого Олега Васильовича, державного підприємства «Сетам», ОСОБА_3 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», приватний нотаріус Коломийського міського нотаріального округу Маркелова Іванна Михайлівна про визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним акту державного виконавця про проведені електронні торги, визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна на аукціоні з реалізації заставного майна та скасування його державної реєстрації,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом в якому вказав, що він є власником нежитлового приміщення (магазину), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . У якості забезпечення виконання зобов`язання за договором не відновлювальної кредитної лінії №18-34.8/356 від 04.03.2008 року укладеним з АКБ «Укрсоцбанк», він згідно іпотечного договору від 04.03.2018 року передав в іпотеку банку нежитлове приміщення в АДРЕСА_1 , площею 41,4 кв.м., погодженою вартістю 252 500 грн., що є еквівалентом суми 50 000 доларів США по курсу НБУ на день укладення іпотечного договору.

24.11.2016 року рішенням Коломийського міськрайонного суду з нього стягнуто на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованість за вказаним кредитним договором у сумі 3 409 736,71 грн.

04.04.2018 року приватним нотаріусом виконавчого округу Івано-Франківської області Безруким О.В. було відкрито виконавче провадження №56109385 на підставі виконавчого листа від 27.02.2017 року №346/1545/16-2 виданого суддею Коломийського міскрайонного суду Івано-Франківської області Потятинником Ю.Р. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості по договору про надання невідновдювальної кредитної лінії №18-34.8/356 від 04.04.2008 року за період з 04.03.2008 року по 24.02.2016 року у сумі 3 409 736 грн. 71 коп.

В межах даного виконавчого провадження №56109385 приватним виконавцем виконавчого округу Івано-Франківської області Безруким О.В. 24.04.2018 року було винесено постанову про опис на накладення арешту, згідно якої був накладений арешт на нежитлове приміщення (магазин) в АДРЕСА_1 .

22.06.2018 року відповідно до ст. 20 ЗУ «Про виконавче провадження» приватним виконавцем Безруким О.В. було винесено Постанову «Про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні» відповідно до якої з метою проведення оцінки арештованого майна було призначено суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання ПП ОСОБА_4 , який має сертифікат виданий 12.08.2016 року за №621/16, ФДМУ (строк дії 12.08.2019)

Для подальшого продажу із прилюдних торгів чи аукціону, 29.06.2018 року суб`єктом оціночної діяльності ПП ОСОБА_4 складено висновок про вартість приміщення магазину загальною площею 41,4 кв.м., в м АДРЕСА_1 становить 515 340 грн.

06.07.2018 року на його адресу надійшов лист від приватного виконавця Безрукого О.В. яким його повідомлено про висновок про вартість об`єкта оцінки згідно якого станом на 29.06.2018 року початкова (ринкова) вартість приміщення магазину становить 515 340 грн., а також додаток до листа-копія відповідного висновку про вартість

Також, 06.07.2018 року приватним виконавцем Безруким О.В. було заповнено заявку про реалізацію описаного та арештованого майна приватним виконавцем, яка була передана ДП.»Сетам»

В подальшому ДП «Сетам», як організатор електронних торгів було призначено проведення торгів з реалізації належного йому нежитлового приміщення (магазину) на 08.08.2018 року о 09:00 год, реєстраційний номер лота 291185.

Проте, 07.08.2018 року відповідні електронні торги було зупинено, та після цього 15.11.2018 року було проведено електронні торги відповідно до протоколу №369803 по лоту №291185, які не відбулися оскільки від жодного учасника не надійшла цінова пропозиція.

Відповідно 23.11.2018 року було проведено уцінку вартості даного приміщення на 20% і вартість лоту №291185 склала 412 272 грн. та відповідно було призначено нові електронні торги по новому лоту №317413 після оцінки на 26.12.2018 року.

26.12.2018 року згідно протоколу №378185 організатором ДП «Сетам» переможцем електронних торгів визначено ОСОБА_3 , якому при стартовій ціні 412 272 грн. продано приміщення магазину в АДРЕСА_1 за ціною продажу 412 272 грн.

09.01.2019 року приватним виконавцем Безруким О.М. на підставі протоколу №378185 про проведені електронні торги від 26.12.2018 року було складено Акт про реалізацію предмета іпотеки та зазначено, що вказане нежитлове приміщення було придбано на електронних торгах проведених ДП «Сетам» ОСОБА_3 за ціною продажу 412 272 грн.

11.01.2019 року на підставі Акту про реалізацію предмета іпотеки виданого 09.01.2019 року приватним виконавцем Безруким О.В. приватним нотаріусом Коломийського міського нотаріального округу Маркеловою І.М. було видано ОСОБА_3 Свідоцтво про придбання нерухомого майна на аукціоні з реалізації предмета іпотеки на нежитлове приміщення магазин, загальною площею 41,4 кв.м. в АДРЕСА_1 , що раніше належало ОСОБА_1 зареєстроване в державному реєстрі за номером №35, а також прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 45024501 від 11.01.2019 року , номер запису про право власності 29828484, дата та час державної реєстрації: 11.01.2019 року 16:53:32, державний реєстратор:приватни нотаріус Маркелова І.М. Коломийського міського нотаріального округу.

Проте під час підготовки та проведення електронних торгів 26.12.2018 року з реалізації арештованого майна ОСОБА_1 , на думку позвача, було допущено ряд грубих порушень чинного законодавства України в тому числі основних положень Закону України «Про виконавче провадження», а також не було враховано основні положення «Порядку реалізації арештованого майна» затвердженого Наказом МЮУ №2831/5 від 29.09.2016 року.

Вважає, що проведена оцінка майна не відповідає вимогам Національних стандартів №1, зокрема, оцінювачем для визначення вартості майна не враховано найбільш ефективне використання даного об`єкта оцінки, у висновку про вартість об`єкта оцінки оцінювач не відобразив факт про включення або невключения до ринкової вартості суми податку на додану вартість, не застосовано кілька методичних підходів, а при застосуванні порівняльного підходу, не обгрунтовано його на результатах аналізу нін продажу (пропонування) на подібне майно не в повній мірі зібрано та оброблено вихідні дані та іншу інформацію, необхідну для проведення оцінки, не ідентифіковано об`єкт оцінки та пов`язаних з ним прав, не здійснено аналіз можливих обмежень та застережень, які супроводжували процедуру проведення оцінки та використання її результатів, не надано письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних одних та іншої інформації, не вказано строк дії висновку про вартість майна (хоча у ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» вказано, що звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання).

Внаслідок допущених правопорушень чинного законодавства щодо підготовки та проведення електронних торгів було порушено законні права та інтереси ОСОБА_1 , оскільки внаслідок допущених відповідних порушень належне йому майно було реалізовано за значно заниженою ціною продажу 412 272 грн. та з залученням обмеженої кількості осіб, внаслідок чого сума продажу не покрила достатньої частини заборгованості ОСОБА_1 . Крім цього торги було проведено з розривом більше 1 місяця, а також порушено 6-ти місячний строк проведеної оцінки виставленого на торги майна. В судовому засіданні представник позивача по суті зазначив дві причини незаконності проведення електронних торгів і відповідно причину їх скасування. Перша - проведення оцінки майна експертом,що не відповідає діючому законодавству. Друга- проведення торгів за межами 6-ти місячного строку,який встановлено діючим законодавством після проведення оцінки майна. Просить визнати недійсними електронні торги проведені 26.12.2018 року державним підприємством «Сетам» , з реалізації предмета іпотеки, а саме: нежитлового приміщення магазину загальною площею 41,4 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (лот 317413) результат яких оформлено протоколом проведення електронних торгів №378185 від 26.12.2018 року. Визнати недійсним Акт про реалізацію предмету іпотеки,Ю а саме: нежитлового приміщення магазину загальною площею 41,4 кв.м, що знаходиться в АДРЕСА_1 складеного 09.01.2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Івано-Франківської області Безруким Олегом Васильовичем. Визнати недійсним Свідоцтво про право власності від 11.01.2019 року зареєстроване в державному реєстрі за номером НОМЕР_1 про придбання ОСОБА_3 нежитлового приміщення: магазину, загальною площею 41,4 кв.м., в АДРЕСА_1 на аукціоні з реалізації заставленого майна, посвідчене та видане приватним нотаріусом Коломийського міського нотаріального укругу Маркеловою І.М. та скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на нежитлове приміщення: магазин загальною площею 41,4 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 45024501 від 11.01.2019 року, номер запису про право власності 29828484. Стягнути з приватного виконавця виконавчого округу Івано-Франківської області Безрукого О.В., державного підприємства «Сетам», та ОСОБА_3 пропорційно витрати по сплаті судового збору в розмірі 768,40 грн. на його користь.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник вимоги позовної заяви підтримали та просять їх задовольнити.

Відповідач - приватний виконавець виконавчого округу Івано-Франківської області Безрукий О.В., в судовому засіданні 12 липня 2019 року позовні вимоги заперечив в повному обсязі та пояснив, що і оцінка майна і торги відбулись у відповідності до діючого законодавства,порушень прав позивача не було. Просив в позовних вимогах відмовити.

Представник відповідача державного підприємства «Сетам» в судове засідання не з`явився, однак подав відзив,в якому позовні вимоги заперечив в повному обсязі та пояснив, що електронні торги відбулись згідно чинного законодавства. Просив в позовних вимогах відмовити,справу слухати у відсутність представника.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про день,час та місце слухання справи був належним чином повідомлений.

Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог - ПАТ «Укрсоцбанк» в судове засідання не з`явився, однак подав відзив на позовну заяву,в якому заперечив позовні вимоги в повному обсязі. Просить в позовних вимогах відмовити,справу слухати у відсутність представника.

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог Маркелова І.М. в судове засідання не з`явилась, про день,час та місце слухання справи була належним чином повідомлена.

Суд, заслухавши пояснення позивача та представника позивача, відповідача Безрукого О.В. та дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступних висновків.

В судовому засіданні встановлено, що на виконанні приватного виконавця виконавчого округу Івано-Франківської області перебувало виконавче провадження №56109385 з примусового виконання виконавчого листа №346/1545/16-ц виданого 27.02.2017 року Коломийським міськрайонним судом Івано-Франківської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості по договору про надання не відновлювальної кредитної лінії №18-34.8/356 від 04.03.2008 р. в сумі 3 409 736 грн. 71 коп. (а.с.107)

В ході здійснення виконавчих дій з примусового виконання вищенаведеного виконавчого листа, 22.06.2018 року приватним виконавцем було винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, якою було призначено ПП ОСОБА_4 та зобов`язано останнього надати висновок про оцінку майна, арештованого згідно постанови про опис та арешт майна боржника від 24.04.2018 року магазину продтоварів, загальною площею 41,4 кв.м, що знаходиться в АДРЕСА_1 . (а.с.102-106)

Після проведення вищенаведеної оцінки майна позивача ОСОБА_1 приватним нотаріусом було отримано звіт експерта про оцінку майна, згідно якого ринкова вартість об`єкта оцінки склала 515 340,00 грн. (а.с.86-101). Заявкою від 06.07.2018 року приватний виконавець Безрукий О.В. передав ДП "Сетам" на реалізацію вищезазначене нерухоме майно позивача, початкова вартість якого була визначена на підставі звіту про його оцінку та становила 515 340,00 грн. на підставі чого 11.07.2018 року в мережі Інтернет на офіційному веб-сайті ДП "Сетам" про реалізацію майна останнім було опубліковано інформацію про проведення електронних торгів арештованого майна, яке є предметом іпотеки, а саме: лота №291185 , магазин продтоварів, загальною площею 41,4 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 , вартістю 515 340,00 грн. ( 81)

В судовому засіданні встановлено, що 07.08.2018 року відповідні електронні торги було зупинено на підставі ухвали Коломийського міськрайонного суду від 3.08.2019 року. В подальшому торги відновились і були проведені 15 листопада 2018 року, однак майно не було продано. Відповідно 23.11.2018 року було проведено уцінку вартості даного приміщення на 20% і вартість лоту №291185 склала 412 272 грн. та відповідно було призначено нові електронні торги по новому лоту №317413 після оцінки на 26.12.2018 року (а.с.75). В подальшому 26 грудня 2018 року та після чого було підписано договір купівлі-продажу з новим покупцем та власником придбаного на торгах майна.

26.12.2018 року згідно протоколу №378185 організатором ДП «Сетам» переможцем електронних торгів визначено ОСОБА_3 , якому при стартовій ціні 412 272 грн. продано приміщення магазину в АДРЕСА_1 за ціною продажу 412 272 грн. Факт перемоги ОСОБА_3 на спірних торгах з продажу арештованого майна позивача підтверджується протоколом №378185, підписаним уповноваженим представником організатора торгів та покупцем(а.с.73-74)

09.01.2019 року приватним виконавцем Безруким О.М. на підставі протоколу №378185 про проведені електронні торги від 26.12.2018 року, було складено Акт про реалізацію предмета іпотеки та зазначено, що вказане нежитлове приміщення було придбано на електронних торгах проведених ДП «Сетам» ОСОБА_3 за ціною продажу 412 272 грн.(а.с.67)

11.01.2019 року на підставі Акту про реалізацію предмета іпотеки виданого 09.01.2019 року приватним виконавцем Безруким О.В. приватним нотаріусом Коломийського міського нотаріального округу Маркеловою І.М. було видано ОСОБА_3 Свідоцтво про придбання нерухомого майна на аукціоні з реалізації предмета іпотеки на нежитлове приміщення магазин, загальною площею 41,4 кв.м. в АДРЕСА_1 , що раніше належало ОСОБА_1 зареєстроване в державному реєстрі за номером №35, а також прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 45024501 від 11.01.2019 року , номер запису про право власності 29828484, дата та час державної реєстрації: 11.01.2019 року 16:53:32, державний реєстратор:приватни нотаріус Маркелова І.М. Коломийського міського нотаріального округу(а.с.64-66).

Згідно висновку експерта ОСОБА_4. про вартість об`єкта оцінки,станом на 29.06.2018 року початкова (ринкова) вартість приміщення магазину,що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 становить 515 340 грн.

Порядок реалізації арештованого майна регулюється Законом України "Про виконавче провадження" і Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016 року (далі Порядком), у відповідних редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про виконавче провадження" (в редакції від 2 червня 2016 року, що набрала чинності 5 жовтня 2016 року), виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

За змістом ч.1 ст.48 зазначеного Закону у вищевказаній редакції, звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Аналогічні за змістом положення містилися у ч.1 ст. 52 Закону України "Про виконавче провадження" у попередній редакції (що діяла до 5 жовтня 2016 року).

Згідно з ч.1 ст. 66 Закону України "Про виконавче провадження" у редакції, що діяла до 5 жовтня 2016 року та ч.5 ст.52 Закону України "Про виконавче провадження" в чинній редакції, у разі відсутності у боржника - юридичної особи коштів у обсязі, достатньому для покриття заборгованості, стягнення звертається на інше майно, належне такому боржникові або закріплене за ним, у тому числі на майно, що обліковується на окремому балансі філії, представництва та іншого відокремленого підрозділу боржника - юридичної особи (крім майна, вилученого з обороту або обмежуваного в обороті) незалежно від того, хто фактично використовує це майно.

Згідно ч.1 ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Загальний перелік способів захисту цивільних прав та інтересів визначено у ст.16 ЦК України, згідно з пунктом 2 частини 2 якої одним із таких способів є визнання правочину недійсним.

Частинами 1-3, 5 статті 203 ЦК України визначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Статтею 215 ЦК України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5 та 6 статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Електронними торгами згідно Порядку є прилюдні торги, що здійснюються в електронній формі. Відтак, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних (електронних) торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення таких торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна, а відтак є правочином.

Такий висновок узгоджується й з нормами ст. 650, 655 та ч.4 ст.656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги.

Враховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 1-3 та частинами 5, 6 статті 203 ЦК, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу).

Разом із тим слід зазначити, що оскільки, виходячи зі змісту ч.1 ст.215 ЦК України, підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами торгів, то підставами для визнання прилюдних (електронних) торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

Відповідно до ч.3 ст.43 Закону України "Про іпотеку", організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а у разі проведення електронних торгів - також на веб-сайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію.

Відповідно до ч.5 ст.43 Закону України "Про іпотеку", не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна.

Умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню, регулюються законами України "Про виконавче провадження" від 21.04.1999 року №606-XIV та від 02.06.2016 №1404-VIII, а також Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 року №512/5, положення яких підлягає застосуванню у залежності від моменту вчинення відповідних дій.

Відповідно до п.1 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 № 1404-УІІІ, цей Закон набирає чинності одночасно з набранням чинності Законом України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів", який набрав чинності 05.10.2016 року.

Абзацом 2 ч.3 ст.57 Закону від 02.06.2016 № 1404-УІІІ визначено, що для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

Відповідно до вимог ч.6 ст.57 Закону України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 № 1404-УІІІ, звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Якщо строк дійсності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться.

Частинами 1-3 ст.61 Закону України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 № 1404-УІІІ передбачено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону.

Відповідно до п.6 наказу Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5, яким затверджено Порядок реалізації арештованого майна, цей наказ набирає чинності одночасно з набранням чинності Законом України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 р. № 1404-УІІІ, але не раніше дня його офіційного опублікування. Тобто вказаний наказ також набрав чинності 05.10.2016. До цієї дати діяв наказ Міністерства юстиції України від 22.12.2015 року №2710/5 "Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів", який в тому числі, підлягав застосуванню щодо майна, переданого на реалізацію до набрання чинності Законом від 02.06.2016 року 1404-УІІІ.

Відповідно до п.п. 7, 8 розділу XIII Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 № 1404-УІІІ, виконавчі дії, здійснення яких розпочато до набрання чинності цим Законом, завершуються у порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом. Після набрання чинності цим Законом виконавчі дії здійснюються відповідно до цього Закону. Майно, передане на реалізацію до набрання чинності цим Законом, продовжує реалізовуватися у порядку (у тому числі за вартістю), що діяв до набрання чинності цим Законом. Якщо оцінка (уцінка) арештованого майна не проведена до набрання чинності цим Законом, вона проводиться в порядку, визначеному цим Законом.

Згідно з п.2 розділу І Порядку, реалізація майна здійснюється шляхом проведення організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною.Відповідно до п.1 розділу І зазначеного Порядку, організатором електронних торгів, торгів за фіксованою ціною є державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

За приписами п.1 розділу II цього Порядку, реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до ст.57 Закону України "Про виконавче провадження" (у редакції від 02.06.2016 року №1404-VIII). Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною).

Згідно із частиною першою статті 14 Закону «Про виконавче провадження" , учасниками виконавчого провадження, зокрема, є виконавець, сторони, представники сторін, експерт, спеціаліст, суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання. Для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання (частина перша статті 20 Закону про виконавче провадження). Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання (абзац другий частини третьої статті 57 Закону про виконавче провадження).

Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання (абзац третій частини другої статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» (далі - Закон про оцінку майна).

Суб`єктами оціночної діяльності є: суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі (частина перша статті 5 Закону про оцінку майна).

Експерт або спеціаліст зобов`язаний надати письмовий висновок, а суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання - письмовий звіт з питань, що містяться в постанові, протягом 15 робочих днів з дня ознайомлення з постановою виконавця (частина третя статті 20 Закону про виконавче провадження).

Оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності, зокрема, зобов`язані дотримуватися під час здійснення оціночної діяльності вимог Закону про оцінку майна та нормативно-правових актів з оцінки майна, забезпечувати об`єктивність оцінки майна, повідомляти замовника про неможливість проведення об`єктивної оцінки у зв`язку з виникненням обставин, які цьому перешкоджають (згідно із статтею 13 Закону про оцінку майна).

Суб`єкти оціночної діяльності, зокрема, мають право залучати додатково у разі необхідності до участі у проведенні оцінки майна інших оцінювачів або інших фахівців, а також суб`єктів підприємницької діяльності (згідно із статтею 30 Закону про оцінку майна).

Звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (згідно із частиною першою статті 12 Закону про оцінку майна).

Експерт несе кримінальну відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків під час здійснення виконавчого провадження, надання завідомо неправдивого висновку під час здійснення виконавчого провадження, про що він має бути попереджений виконавцем. Збитки, завдані сторонам внаслідок видачі завідомо неправдивого висновку, підлягають відшкодуванню в порядку, встановленому законом. За недостовірну чи необ`єктивну оцінку майна суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання несе відповідальність у порядку, встановленому законом, а оцінювач - кримінальну відповідальність, про що він має бути попереджений виконавцем (частина п`ята статті 20 Закону про виконавче провадження).

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем (абзац перший частини п`ятої статті 57 Закону про виконавче провадження).

Методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України (частина перша статті 9 Закону про оцінку майна).

Національний стандарт № 1 є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав (далі - майно) суб`єктами оціночної діяльності (згідно із пунктом 1 Національного стандарту № 1). Згідно з вищезазначеною статтею 12 Закону про оцінку майна та умовами абзацу сьомого пункту 51 Національного стандарту № 1 незалежна оцінка майна передбачає складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки. Пункти 56 та 57 Національного стандарту № 1 передбачають, що висновок про вартість об`єкта є складовою частиною такого звіту.Звіт про оцінку майна підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання (згідно із пунктом 59 Національного стандарту № 1). Висновок підписується оцінювачем (оцінювачами), який безпосередньо проводив оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання (абзац третій пункту 60 Національного стандарту № 1).

Оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності несуть відповідальність за недостовірну чи необ`єктивну оцінку майна згідно із законодавством (абзац перший пункту 55 Національного стандарту № 1).

Для оцінки майна (майнових прав) під час здійснення виконавчого провадження виконавець з власної ініціативи або за заявою сторін призначає своєю постановою суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання. У постанові про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання вид та характеристика майна, яке необхідно оцінити тощо, строки здійснення відповідних дій. У постанові обов`язково зазначається попередження про відповідальність: експерту - за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків під час здійснення виконавчого провадження, надання завідомо неправдивого висновку під час здійснення виконавчого провадження; суб`єкту оціночної діяльності - суб`єкту господарювання (оцінювачу) - за недостовірну чи необ`єктивну оцінку майна; перекладачу - за здійснення завідомо неправильного перекладу під час виконавчого провадження, а також за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків під час виконавчого провадження (пункт 8 розділу 2 Інструкції з примусового виконання рішень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 року № 512/5, у редакції наказу Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2832/5).

Необ`єктивна оцінка - оцінка, яка ґрунтується на явно неправдивих вихідних даних, навмисно використаних оцінювачем для надання необ`єктивного висновку про вартість об`єкта оцінки (абзац чотирнадцятий пункту 3 Національного стандарту № 1). Неякісна (недостовірна) оцінка - оцінка, проведена з порушенням принципів, методичних підходів, методів, оціночних процедур та (або) на основі необґрунтованих припущень, що доводиться шляхом рецензування (абзац п`ятнадцятий пункту 3 Національного стандарту № 1).

Враховуючи вищезазначене, на експерта покладаються інші функції та його висновки не тотожні відповідним висновкам оцінювача, складеним в рамках проведення оцінки нерухомого майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання.

Відповідний висновок експерта ОСОБА_4 підписаний експертом, який безпосередньо здійснив оцінку відповідного нерухомого майна, кваліфікація та сертифікація якого не спростовані в судовому засіданні, та керівником суб`єкта оціночної діяльності , що відповідає вищезазначеним вимогами законодавства.

У відповідності до постанови ВАСУ від 05.10.2017року у справі № 2а-13395/11/2670 зазначено,що, визнаючи протиправними дії відповідача та скасовуючи акт переоцінки майна, суди не звернули увагу на те, що це не призведе до відновлення того становища, яке існувало до проведення прилюдних торгів, оскільки майно, яке перебувало в іпотеці, відчужено, у зв`язку з чим поновлення права позивача, яке він вважав порушеним, є неможливим у заявлений ним спосіб.

Відповідно до статті 2 КАС України завдання адміністративного судочинства полягає у захисті порушених прав особи у сфері публічно-правових відносинах.

ВАСУ звернув увагу на те, що норма статті 17 КАС України щодо юрисдикції адміністративних судів має застосовуватися з урахуванням положень ЦК України щодо способів захисту права власності, а також положень Цивільного процесуального та Господарського процесуального кодексів України стосовно юрисдикції судів.

Суд роз`яснив, що оскарження результатів торгів відповідно до статті 48 Закону України «Про іпотеку» означає можливість оскаржити договір, укладений на прилюдних торгах, як з підстав невідповідності його вимогам Цивільного кодексу України, так і з підстав, передбачених статтями 45 - 47 Закону України «Про іпотеку». У разі відчуження майна правова оцінка діям та рішенням органу державної виконавчої служби, а також порушенням, допущеним ним при проведенні прилюдних торгів, може бути надана при розгляді спору про право, або ж за результатами оскарження результатів торгів.

З наведеного колегія суддів дійшла висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не відповідає вимогам КАС України, вирішення спору є безперспективним, оскільки не забезпечує ефективне поновлення порушених прав позивача.

ВСУ у Постанові від 12.04.2017р. № 6-465цс17 зробив правовий висновок, щодо прав виконавця самостійно визначати вартість майна боржника. Відповідно до частини 5 статті 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України.

Умови і порядок виконання рішень судів, що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню, у разі невиконання їх у добровільному порядку, чітко визначені Законом України «Про виконавче провадження». Відповідно до статті 11 Закону України «Про виконавче провадження», державний виконавець здійснює заходи, необхідні для своєчасного і в повному обсязі виконання рішення, зазначеного в документі на примусове виконання рішення, у спосіб та в порядку встановленому виконавчим документом і цим Законом.

Згідно із частиною другою статті 27 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо при відкритті виконавчого провадження державним виконавцем накладено арешт на майно та кошти боржника, боржник за погодженням з державним виконавцем має право у строк до початку примусового виконання рішення реалізувати належне йому майно чи передати кошти в рахунок повного або часткового погашення боргу за виконавчим документом.

Відповідно до п.8 ч.1 ст. 49 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження підлягає закінченню у разі фактичного виконання в повному обсязі рішення згідно з виконавчим документом. Згідно із ч.2 ст.50 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. Відповідно до статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.

Статтею 57 цього Закону встановлено особливості визначення вартості майна боржника та оцінка майна боржника. Так, визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторін виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна.

У відповідності до правової позиції, висловленої в постанові ВС/КЦС № 711/650/13-ц від 04.07.2018р., вимоги боржника про оскарження звітів про оцінку майна в судовому порядку задоволенню не підлягають.

Так, у даній справі Касаційний цивільний суд вкотре притримався сталої судової практики щодо оскарження висновків про оцінку майна боржників, яке підлягає примусовій реалізації на прилюдних торгах. Боржник звернувся до суду із скаргою на дії державного виконавця в частині використання звітів та висновків суб`єкта оціночної діяльності про визначення ринкової вартості об`єктів нерухомого майна під час їх реалізації на електронних торгах, оскільки у вказаних документах, на думку скаржника, вказано ціну майна, яка очевидно є заниженою та такою, що не відповідає ринковій кон`юнктурі. КЦС вказав, що згідно ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Об`єктивність та достовірність звітів та висновків оцінювача не визначається попередженням його виконавцем про кримінальну відповідальність. Тоді всі звіти були б апріорі об`єктивними та достовірними на підставі відповідного лише попередження. Об`єктивність оцінки майна та здійснення її у відповідності до вимог чинного законодавства, як обов`язок оцінювача, передбачені статтею 13 Закону «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» без будь-якої прив`язки до повідомлень його про відповідальність. Отже, відсутні підстави стверджувати про необ`єктивність оцінювача через те, що він не був повідомлений про відповідну відповідальність.

Водночас за змістомстатей 12, 33 Закону «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки та його дії стосовно реалізації своєї практичної діяльності з визначених питань, що унеможливлює здійснення судового розгляду справ у спорах про визнання такого звіту недійсним.

Окрім цього, Відповідно до вимог ч.6 ст.57 Закону України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 № 1404-УІІІ, звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Якщо строк дійсності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться. Як вбачається з матеріалів справи , майно на торги було передано в серпні 2018 року,тобто в 6-ти місячний строк ,майно постійно знаходилось під реалізацією, відповідно повторна оцінка майна не повинна була проводитись.

Верховний Суд звертає увагу, що 13 березня 2018 року Велика Палата Верховного Суду своєю постановою у справі № 914/881/17 зробила наступний висновок про застосування норм права стосовно звітів про оцінку майна - за змістом статей 12, 33 Закону про оцінку майна звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки та його дії стосовно реалізації своєї практичної діяльності з визначених питань, що унеможливлює здійснення судового розгляду справ у спорах про визнання такого звіту недійсним. Таким чином вимоги боржника про оскарження звітів про оцінку майна в судовому порядку задоволенню не підлягають.

Щодо 6-ти місячного строку,який ,на думку позивача було пропущено відповідачами, і повинна була бути проведена повторна оцінка, то суд зазначає наступне.

Так, Верховний Суд України прийшов до висновку,що торги,які проведені по більш ніж 6-ти місячному звіту,визнаються недійсними. Про це йдеться у постанові Судової палати в цивільних справах від 29 червня 2016 року звіту №6-370цс16. Аналогічна позиція висловлена в постанові від 1.10.2014 року по справі №6-147цс14.

Однак, відповідно до вимог ч.6 ст.57 Закону України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 № 1404-УІІІ, звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Якщо строк дійсності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться. Як вбачається з матеріалів справи , майно на торги було передано в серпні 2018 року,тобто протягом 6-ти місячного строку , майно постійно знаходилось під реалізацією, відповідно повторна оцінка майна не повинна була проводитись.

Як вбачається з матеріалів справи, пояснень відповідача Безрукого , позивач ОСОБА_1 вже звертався до суду 31.07.2018 року, з позовом про визнання недійсним висновку про вартість майна,який в січні 2019 року залишив без розгляду. Саме за клопотанням позивача ОСОБА_1 , судом було винесено ухвалу від 3.08.2018 року про забезпечення позову, якою було накладено заборону на реалізацію майна, яка діяла з 3 серпня 2018 року по 11 жовтня 2018 року, (в подальшому дана ухвала Коломийського міськрайонного суду була скасована Івано-Франківським апеляційним судом) і відповідно перешкоджала проведенню торгів 2 місяці. Тобто, сам же позивач створював перешкоди в виконанні та реалізації рішення суду по відшкодуванню ним боргу перед банком.

Щодо твердження представника позивача,що в порушення ст.49 ЗУ «Про іпотеку», торги відбулись з порушенням,а саме після 15 листопада 2018 року ,наступні були проведені 26 грудня 2018 року, тобто більше ніж за місяць,як передбачено в законі,то суд зазначає наступне.

Головну умову,яку повинен встановити суд,це наявність порушень,які могли вплинути на результат торгів,а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути і порушення прав і законних інтересів особи,яка їх оспорює,способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Про це зазначено в правових висновках,викладениху постановах Верховного Суду України від 18.11.2015 року у справі №6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі №6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі №6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах №6-370 цс16 та №6-547цс16, від 29 листопада 2017 року у справі №6-231цс17.Під час розгляду позову про визнання публічних торгів недійсними і витребування майна в особи,яка його придбала на торгах,слід надати оцінку тому, чи є порушення,на які посилається позивач, суттєвими та чи вплинули вони на результат торгів. У зв`язку з цим позов про визнання публічних торгів недійсними,пред`явлений особою,права і законні інтереси якої не були порушені внаслідок відступлення від встановленого законом порядку проведених торгів і обгрунтовані такими обставинами позовні вимоги власника про витребування проданого на торгах майна не можуть бути задоволені.

В постанові від 2.05.2018 року у справі №910/10136/17 Верховний Суд дійшов висновку,що виходячи з аналізу правової процедури реалізації майна на прилюдних торгах,яка полягає у продажу майна,тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника,на яке звернено стягнення,до покупця - учасника прилюдних торгів,враховуючи особливості,передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів,складання за їх результатами акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах,а відтак є правочином, відповідно слід встановити порушення саме норм Порядку реалізації арештованого майна. Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного суду України від 24.10.2012 року у справі №6-116цс12 та постановах Верховного Суду від 14.02.2018 року у справі №490/5475/15. Позивач же обгрунтовує свої вимоги порушеннями,які допущені виконавцем,хоча дії виконавця у виконавчому провадженні,які не стосуються проведення електронних торгів,мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Щодо посилання позивача на висновок експерта за результатами оціночно-будівельного дослідження №СА/22/08/18/ЛО від 22.08.2018 року є неспроможними,оскільки оцінка вартості майна відповідно до звіту №18/07/02 про оцінку майна, виконана експертом Міловановим Ю.С. 29.06.2018 року проводилась з урахуванням примусової реалізації майна в межах виконавчого провадження. Висновок експерта від 22.08.2018 року не враховує факт арешту і примусової реалізації зазначеного майна.

Крім цього, позивачем не наведено доводів в чому саме полягає порушення його права внаслідок того,що повторні торги було проведено після 15 листопада 2018 року - не 15 грудня 2018 року,а 26 грудня 2018 року.

За таких обставин, суд приходить до висновку,що в позовних вимогах позивача слід відмовити.

На підставі викладеного та ст. 41 Конституції України , керуючись Інструкцією з примусового виконання рішень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 року № 512/5, у редакції наказу Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2832/5,Національних стандартів №1 «Загальних засад оцінки майна і майнових прав» затверджених КМУ від 10.09.2003 року за №1440, Законом України «Про виконавче провадження», Законом України «Про оцінку майна майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Закону України «Про іпотеку», правовими позиціями, викладеними в постанові ВАСУ від 05.10.2017 у справі № 2а-13395/11/2670, у постанові Верховно суду України від 12.04.2017 № 6-465цс17, постанові ВС/КЦС № 711/650/13-ц від 04.07.2018р., та у постанові від 13 березня 2018 року Великої Палати Верховного Суду у справі № 914/881/17 та згідно ст. ст. 263,264,265,268,354,411 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Івано-Франківської області Безрукого Олега Васильовича, державного підприємства «Сетам», ОСОБА_3 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», приватний нотаріус Коломийського міського нотаріального округу Маркелова Іванна Михайлівна про визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним акту державного виконавця про проведені електронні торги, визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна на аукціоні з реалізації заставного майна та скасування його державної реєстрації - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Івано-Франківського апеляційного суду о протягом 30 днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складено 16 серпня 2019 року.

Суддя Веселов В. М.