У Х В А Л А

про витребування доказів

15.05.2019 року м. Ужгород

Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області

в особі: головуючого судді: Данко В.Й.,

з участю секретаря судових засідань: Павлюх Л.М.

розглянувши клопотання позивача за первісним позовом ОСОБА_1 про витребування доказів по цивільній справі за позовом цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення користування належним майном та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділення в користування в приміщення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з первісним позовом до ОСОБА_2 про встановлення користування належним майном.

ОСОБА_2 звернулася до суд із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про виділення в користування в приміщення.

Суд констатує, що від позивача за первісним позовом ОСОБА_1 надійшло клопотання про витребування доказів відповідача ОСОБА_2 нового технічного паспорту на спірну будівлю. Обгрунтовуючи вказане клопотання позивач вказує на те, що в матеріалах справи наявний висновок експерта №4286-4288 судової оціночно будівельної, будівельно технічної та земельно технічної експертизи, проведеної експертом Львівського НДІСЕ Косинським О.В. Складаючи вказаний висновок експерт при визначенні площ спірної будівлі, у тому числі загальної, посилався на наявний у справі Технічний паспорт, виготовлений у 2014 році, при цьому зазначив, що на його вимогу виготовити новий, сторони не виготовили та не надали. А тому, подання цього доказу, нового Технічного паспорту, є актуальним і на даний час вирішення спору, оскільки підтвердить всі розбіжності по площам спірної будівлі, про які в своєму висновку констатував експерт, що сприятиме законному та справедливому вирішенню даної справи.

Сторони в судове засідання не з`явилися. А тому суд проводить розгляд вказаного клопотання за їх відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до п.9 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України в редакції від 15.12.2017 року справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У відповідності до ч.1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

У відповідності до ч.3 ст.83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Згідно ч.1 ст.84 ЦПК України якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, кім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтовує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Так, суд констатує, що необхідність в одержанні вказаного доказу у позивача виникла під час розгляду даної справи по суті.

Однак, враховуючи те, що позивач в обгрунтування вимог даного клопотання не надала суду жодного підтвердження наявності нового технічного паспорту на спірну будівлю, доказу звернення до відповідача з вимогою надати такий доказ, що підтверджувало б факту вжиття відповідних заходів для його отримання, а також у викладеному клопотанні сама підтвердила той факт, що ОСОБА_2 не було проведено техінвентаризацію та виготовлення нового технічного паспорту, суд приходить до переконання, що вказане клопотання є необґрунтованим, таким, що заявлено безпідставно, а тому в його задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 84, 260 ЦПК України (в редакції від 15.12.2017 року),

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача за первісним позовом ОСОБА_1 про витребування доказів по цивільній справі за позовом цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення користування належним майном та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділення в користування в приміщення відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: В.Й. Данко