КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

28 серпня 2019 року м. Київ

Унікальний номер справи № 759/20957/18

Головуючий у першій інстанції - Миколаєць І.Ю.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/13001/2019

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Левенця Б.Б., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 06 лютого 2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 06 лютого 2019 року вказану позовну заяву визнано неподаною та повернуто (а.с. 21).

Не погодившись з ухвалою районного суду, 15 березня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою (а.с. 24).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 квітня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто скаржнику (а.с. 34).

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 серпня 2019 року ухвалу Київського апеляційного суду від 26 квітня 2019 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції (а.с. 63-65).

27 серпня 2019 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 28 серпня 2019 року передана судді-доповідачу.

Згідно з вимогами ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Отже, апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції.

Разом з тим, безпосередньо в апеляційній скарзі ОСОБА_1 порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та зазначив, що копію повного тексту оскаржуваної ухвали отримав 11 березня 2019 року. Вказане підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, що міститься у матеріалах справи (а.с. 23).

За змістом п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Таким чином, суд доходить висновку, що апелянт пропустив строк на апеляційне оскарження ухвали суду з поважних причин, що є підставою для його поновлення.

Проте апеляційна скарга на рішення суду підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 356 ЦПК України апеляційна скарга подається у письмовій формі та підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Однак у матеріалах справи міститься копія апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 06 лютого 2019 року заміть оригіналу апеляційної скарги з підписом особи, яка її подала (а.с. 24).

З копії апеляційної скарги вбачається, що апеляційна скарга подана на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 06 лютого 2019 року, проте, у прохальній частині апелянт просить скасувати ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 02 січня 2019 року, яка оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Таким чином, ОСОБА_1 слід подати нову редакцію апеляційної скарги з уточненням прохальної частини.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подавав до суду клопотання про звільнення від сплати судового збору. На обґрунтування клопотання зазначав, що його майновий стан є незадовільним, він має незначні доходи та має значні суми заборгованості за житлово-комунальні послуги. На підтвердження цих доводів надав копію довідки Приватного вищого навчального закладу «Інститут екології економіки і права» про доходи від 31 січня 2019 року №31, з якої вбачається, що за період з 01 січня 2018 року по 31 грудня 2018 року ОСОБА_1 нарахована заробітна плата в розмірі 11 553,94 грн., копії квитанцій про оплату житлово-комунальних послуг та витяг з банківських карток про доступні кошти (а.с. 25-27).

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (пункт 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» (Shishkovv. Russia).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Виходячи з вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом, та враховуючи те, що з наданих матеріалів не вбачається, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявника за попередній календарний рік, як і наявність інших умов, визначених ст. 8 Закону України «Про судовий збір», заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно з ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У ст. 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено ставки судового збору за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду юридичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а фізичною особою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України від 23 листопада 2018 року №2629-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2019 року - 1921,00 грн.

Таким чином, за подання апеляційної скарги на ухвалу у цій справі передбачена сплата судового збору у розмірі 384 грн. 20 коп. на реквізити Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача 0024

Код класифікації доходів бюджету22030101

Призначення платежу*;101; реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ позивача), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається).

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Оригінал квитанції (платіжного доручення) з підписом відповідального виконавця банку і печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення або документи, які підтверджують право апелянта бути звільненим від сплати судового збору відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» має бути направлено до Київського апеляційного суду.

З огляду на викладене, апелянту необхідно подати до Київського апеляційного суду оригінал уточненої апеляційної скарги разом з її копіями відповідно до кількості учасників у справи, а також оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 384,20 грн., який буде відповідати вищевказаним нормам закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 06 лютого 2019 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 06 лютого 2019 року - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Попередити апелянта, що у разі невиконання вказаних вимог суду та неподання доказів їх виконання до Київського апеляційного суду у встановлений строк, апеляційну скаргу може бути визнано неподаною та повернуто її апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя _________________ Б.Б. Левенець