дата документу :
Справа №359/861/19
Провадження №2/359/1349/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2019 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Журавського В.В.

при секретарі судового засідання Алфімовій І.М.

розглянувши в приміщенні суду у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі продажу недійсним, зобов`язання вчинити дії,-

встановив:

В січні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом та просив визнати договір купівлі продажу майна недійсним та зобов`язати повернути садовий будинок.

Відповідно до ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач та його представник повторно не з`явились в судове засідання та не повідомили про причини їх неявки, якщо від них не надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності і їх нез`явлення не перешкоджає розгляду заяви.

З журналів судових засідань вбачається, що ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_5 двічі поспіль не з`явились у судові засідання, які проводились 10 липня та 27 серпня 2019 року. Ця обставина свідчить про те, що її неявки мають ознаку повторності. Представник позивача ОСОБА_5 завчасно у встановленому порядку був повідомлений про час та місце розгляду цивільної справи телефонограмами. Це підтверджується клопотаннями представника позивача Колесникова ОСОБА_6 поданими до канцелярії суду про відкладення розгляду справи, що була призначена на 10.07.2019 року та 27.08.2019 року.

В матеріалах цивільної справи відсутня заява позивача ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_5 про розгляд цивільної справи в її відсутність.

Крім цього, згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові №310/12817/13 від 22 травня 2019 року, п роцесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод як джерело права.

Згідно з п.1 ст.6 цієї Конвенції кожному забезпечується право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Встановлено, що провадження у цивільній справі було відкрито ще в січні 2019 року та триває більше шести місяців. Чергове відкладення судового засідання призведе до невиправданого затягування розгляду цивільної справи понад розумний строк, що є прямим порушенням права на справедливий суд, передбаченого п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Суд вважає, що припинення порушення цього права є додатковою, але не менш вагомою підставою для залишення позову без розгляду.

З огляду на це суд вважає, що позов, пред`явлений ОСОБА_1 належить залишити без розгляду.

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ч.4 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі продажу недійсним, зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її оголошення.

Суддя В.В.Журавський