Справа № 487/7014/18
Провадження № 2/487/572/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

29.08.2019 року м. Миколаїв

Заводський районний суд м.Миколаєва в складі:

головуючого судді Павлової Ж.П.,

за участю секретаря судового засідання Ігнатьєва А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Миколаєві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей райдержадміністрації Заводського району, ТОВ «Ліски М» про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В:

22.10.2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей райдержадміністрації Заводського району, ТОВ «Ліски М» про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

У заяві позивач зазначила, що їй на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 05.11.2009 року належить квартира АДРЕСА_1 . У вказаній квартирі крім неї, також зареєстрована відповідач ОСОБА_2 та її неповнолітні діти ОСОБА_3 та ОСОБА_4 Останні у вказаній квартирі ніколи не мешкали, особистих речей в квартирі не має.

Посилаючись на вищезазначене, просила визнати ОСОБА_2 та її неповнолітніх дітей ОСОБА_3 та ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .

24.10.2018 року ухвалою Заводського районного суду м.Миколаєва відкрито провадження по даній справі.

У судове засідання позивач не з`явилася, надала до суду заяву в якій просила розглянути справу за її відсутності та винести заочне рішення.

Відповідач у судове засідання не з`явилася, про день розгляду справи була повідомлена належним чином.

Суд вважає за можливе ухвалити рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Представник третьої особи ТОВ «Ліски М» у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив розглянути справу за його відсутності.

Представник третьої особи Служба у справах дітей райдержадміністрації Заводського району (орган опіки та піклування ММР) у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив винести рішення на розсуд суду.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими, підлягаючими задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу від 05.11.2009 року, власником квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 .

Відповідно до довідки № 1877 від 28.11.2019 року виданої ТОВ «Ліски-М» в квартирі АДРЕСА_1 крім позивача ОСОБА_1 , також зареєстрована відповідач по справі ОСОБА_2 та її неповнолітні діти ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Також у судовому засіданні встановлено, що відповідач ОСОБА_2 та її неповнолітні діти ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у спірній квартирі не проживають з листопада 2014 року, що підтверджується актом про не проживання від 11.10.2018 року, не сплачую комунальні послуги та квартплату, не беруть участі в ремонті квартири, не зберігають свого особистого майна.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини від 02 грудня 2010 року «Справа Кривіцька і Кривіцький проти України», у контексті Конвенції, поняття «Житло» не обмежується приміщеннями, в яких проживають на законних підставах або які були у законному порядку встановлені, а залежить від фактичних обставин, а саме існування достатніх і тривалих зв`язків з конкретним місцем. Втрата житла будь-якою особою є самою крайньою формою втручання у права на житло.

Відповідно до ст. 71 ЖК України, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї, за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.

Відповідно до ст. 72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Як роз`яснено у п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» від 12.04.1985 року № 2 зі змінами, у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст.71 ЖК), необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.

За таких обставин, оскільки відповідач та її неповнолітні діти не є власниками квартири АДРЕСА_1 , крім того не проживають в спірній квартирі, витрати на її утримання не несуть, за комунальні послуги не сплачують, суд вважає, що факт реєстрації відповідача та її неповнолітніх дітей в квартирі позивача порушує його права як власника, крім того розмір комунальних платежів залежать від кількості зареєстрованих осіб, і зазначені витрати в даному випадку несе власник.

Враховуючи вищенаведене суд вважає, що вимоги позивача про визнання ОСОБА_2 та її неповнолітніх дітей ОСОБА_3 та ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 обґрунтовані та підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 133, 137, 263-265, 268 280-284 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання АДРЕСА_2 , реєстраційний номер НОМЕР_1 ) - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер НОМЕР_2 та її неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

СУДДЯ: ПАВЛОВА Ж.П.