ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

21 серпня 2019 року

м. Харків

справа № 622/176/18

провадження № 22-ц/818/4275/19

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого Пилипчук Н.П.,

суддів Маміної О.В., Кругової С.С.

за участю секретаря Соколової А.В.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідач: Селянське (фермерське) господарство «Олімп»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Селянського (фермерського) господарства «Олімп», про визнання договору оренди землі недійсним та скасування його державної реєстрації, з апеляційною скаргою Селянського (фермерського) господарства «Олімп», в особі представника Веприцького Юрія Миколайовича, на ухвалу Золочівського районного суду Харківської області від 15 липня 2019 року, постановлену суддею Черновою О.Ю., в залі суду в м. Золочів,

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Селянського (фермерського) господарства «Олімп», про визнання договору оренди землі недійсним та скасування його державної реєстрації.

Ухвалою Золочівського районного суду Харківської області від 13.12.2018 року за клопотанням позивача та його представника призначена судова почеркознавча експертиза проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса (61177, м. Харків, вул. Золочівська, 8А).

03.05.2019 року на адресу Золочівського районного суду Харківської області від Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса надійшов висновок судово-почеркознавчої експертизи №29181 від 09.04.2019 року виконаний експертом ОСОБА_2 , відповідно до висновку якого підписи від імені ОСОБА_1 в примірнику «№1» договору оренди землі від 05.10.2015, укладеного між ОСОБА_1 та селянським фермерським господарством «Олімп», на зворотній стороні другого аркуша документа, в графі «Орендодавець», в примірнику «№1» акта прийому передачі земельної ділянки від 02.05.2016, в графі «Орендодавець», в примірнику «№2» договору оренди землі від 05.10.2015, укладеного між ОСОБА_1 та селянським фермерським господарством «Олімп», на зворотній стороні другого аркуша документа, в графі «Орендодавець», в примірнику «№2» акта прийому-передачі земельної ділянки від 02.05.2016 в графі «Орендодавець»,- виконані ОСОБА_1 .

Ознайомившись з вищевказаним висновком судово-почеркознавчої експертизи 25.05.2019 року представник позивача заявила клопотання про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи, проведення якої просила доручити експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, оскільки висновок судово-почеркознавчої експертизи №29181 від 09.04.2019 року є необґрунтованим та викликає сумніви в його правильності.

Ухвалою Золочівського районного суду Харківської області від 15 липня 2019 року клопотання представника позивача Воротника ОСОБА_3 .О. про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи задоволено. Призначено у справі повторну судово-почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставлені питання: - чи належить ОСОБА_1 підпис, яким було підписано Договір оренди землі від 05.10.2015 року, укладений між Селянським (фермерським) господарством "Олімп" та ОСОБА_1 ? Проведення повторної експертизи доручено експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, що знаходиться за адресою: 61036, м. Харків, вул. Ковтуна, 34. Провадження у справі зупинено на час проведення повторної експертизи.

В апеляційній скарзі ОСОБА_4 .М., який діє в інтересах СФГ «Олімп» просить ухвалу суду першої інстанції скасувати, та постановити нову, якою у задоволенні клопотання про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи відмовити.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу вказує на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що у своєму клопотанні про призначення повторної судової експертизи представник позивача не вказує на необґрунтованість або неправильність попереднього експертного висновку, клопотання ґрунтується на тому, що висновок нібито суперечить іншим матеріалам справи. Звертає увагу суду на те, що перша судово-почеркознавча експертиза проводилась за клопотанням представника позивача, в експертній установі, яку було запропоновано представником позивача та з використанням зразків підпису, наданих саме позивачем, тобто судом, при призначенні експертизи були прийняті усі без виключення пропозиції позивача. Також зазначає, що зміна експертної установи є незаконною та необґрунтованою, оскільки не передбачено ст. 113 ЦПК України.

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_5 надав до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що експертом ХНДІСЕ ім. М.С. Бокаріуса при підготовці висновку судово-почеркознавчої експертизи № 29181 від 09.04.2019 року не в повній мірі було отримано та досліджено всі матеріали, які ним же запитувалися, зокрема, витребувані судом матеріали для проведення судової почеркознавчої експертизи із ТВ ТВБВ 10020/0441 філії ХОУ АТ «Ощадбанк» та інші документи, що ставить під сумнів його висновок та необхідність проведення повторної експертизи. При цьому, з метою уникнення можливої за ангажованості чи упередженості при проведенні повторної експертизи експертами однієї і тієї ж експертної установи, позивачем заявлено для проведення повторної експертизи іншу експертну установу, яка має кваліфікованих фахівців з питань, що заявлені для проведення експертизи. Зазначає, що ще однією підставою для призначення повторної експертизи є суперечність висновку експерта іншим матеріалам справи, а саме показанням свідка ОСОБА_6 , яка підтвердила неможливість перебування позивача в місці підписання оспорюваного договору оренди землі. Вважає, що оскільки висновки судово-почеркознавчої експертизи № 29181 від 09.04.2019 року обґрунтовано викликають сумніви у позивача щодо їх правильності, суд першої інстанції на законних підставах надав позивачу передбачену законом можливість такі сумнів перевірити.

У відповідності до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, пояснення сторін, що з`явилися, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга Веприцького ОСОБА_7 , який діє в інтересах СФГ «Олімп» підлягає задоволенню з наступних підстав.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що є наявні підстави для призначення повторної експертизи у справі.

Колегія суддів вважає такий висновок суду необґрунтованим.

Судом встановлено, що ухвалою Золочівського районного суду Харківської області від 13.12.2018 року за клопотанням позивача та його представника призначена судова почеркознавча експертиза, проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса (61177, м. Харків, вул. Золочівська, 8А).

Згідно висновку судово-почеркознавчої експертизи №29181 від 09.04.2019 року підписи від імені ОСОБА_1 в примірнику «№1» договору оренди землі від 05.10.2015, укладеного між ОСОБА_1 та селянським фермерським господарством «Олімп», на зворотній стороні другого аркуша документа, в графі «Орендодавець», в примірнику «№1» акта прийому передачі земельної ділянки від 02.05.2016, в графі «Орендодавець», в примірнику «№2» договору оренди землі від 05.10.2015, укладеного між ОСОБА_1 та селянським фермерським господарством «Олімп», на зворотній стороні другого аркуша документа, в графі «Орендодавець», в примірнику «№2» акта прийому-передачі земельної ділянки від 02.05.2016 в графі «Орендодавець»,- виконані ОСОБА_1 .

Представник позивача, заявляючи клопотання про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи наполягала на тому, що висновок, зроблений спеціалістом Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. М.С. Бокаріуса ОСОБА_2 викликає у неї сумнів, та зазначає, що для дослідження експерту надано не всі вільні зразки підпису позивача, а саме підписи позивача в оригіналах банківських документів ТВБВ 10020/0441 філії ХОУ АТ «Ощадбанк», які надійшли на виконання ухвали суду вже після зупинення провадження по справі і не надавалися для дослідження експерту. Крім того виконання підпису ОСОБА_1 05.10.2015 року на оскаржуваному договорі є об`єктивно неможливим, оскільки позивач того дня не зустрічався з відповідачем.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1 статті 81 ЦПК України).

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою, якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта (частини 4, 5 статті 103 ЦПК України).

Згідно статті 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Відповідно до пункту 1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Згідно пункту 3.6 Інструкції, у разі призначення експертизи (залучення експерта) для проведення додаткової або повторної експертизи, крім матеріалів, зазначених у пункті 3.3 цього розділу, до експертної установи (експертові) надаються також висновки попередніх експертиз з усіма додатками (фотознімками, порівняльними зразками тощо), а також додаткові матеріали, що стосуються предмета експертизи, які були зібрані після надання первинного висновку.

У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.

За змістом пункту 4.15 Інструкції, у дослідницькій частині висновку експерта при проведенні повторної експертизи вказуються причини розбіжностей з висновками попередніх експертиз, якщо такі розбіжності мали місце.

Відповідно до постанови № 4 від 23.03.2012 року «Про деякі питання практики призначення ссудової експертизи» повторною визнається судова експертиза, у проведенні якої експерт досліджує ті ж самі об`єкти і вирішує ті ж самі питання, які досліджувалися і вирішувалися у первинній судові експертизі. Нові об`єкти на дослідження повторної судової експертизи подаватися не можуть, так само як не можуть ставитися на її вирішення питання, які не розглядалися попередньою експертизою.

Повторна судова експертиза призначається з ініціативи суду або за клопотанням учасників процесу, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або коли він викликає сумнів у його правильності, або за наявності істотного порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав сторін чи інших осіб.

Повторну судову експертизу може бути призначено також, якщо є розходження у висновках кількох експертів і їх неможливо усунути шляхом одержання додаткових пояснень експертів у судовому засіданні.

Повторну судову експертизу слід доручати іншому експерту (експертам).

Як роз`яснено у пункті 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», в ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Представник позивача вказує, що для проведення експертизи були надані не всі зразки підпису, а саме підписи позивача в оригіналах банківських документів ТВБВ 10020/0441 філії ХОУ АТ «Ощадбанк», які не надавалися для дослідження експерту.

Колегія суддів вважає, що зазначені обставини не є підставою для призначення повторної експертизи.

Згідно п. 1.13 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень достатність та якість наданих для проведення експертизи зразків почерку та підпису особи визначаються експертом у кожній конкретній ситуації. Критерієм достатності обсягу порівняльного матеріалу вважається надання такої його кількості, за якою можливо виявити індивідуальність, варіаційність та стійкість ознак в досліджуваному об`єкту і зразках почерку (підпису) певного виконавця.

З матеріалів справи вбачається, що судова почеркознавча експертиза була проведена на підставі в тому числі: вільних зразків підпису та почерку ОСОБА_1 у перепустці № 40, в заяві про надання статусу безробітного від 16.04.2014, в заяві щодо працевлаштування від 16.04.2013, у зошиті «Дергачи ОСОБА_8 », у зошиті «Матеріаловедение», у книзі 1 записів реєстрації державних актів на право власності на землю громадян за 2002-2005 рр., в журналі реєстрації приходу співробітників Золочівського РЕМ на роботу, на окремому аркуші паперу у клітинку, в договорі про спільну діяльність з виробництва (вирощування) сільськогосподарської продукції від 21.04.2014, в акті прийому-передачі земельної ділянки від 21.04.2014, в довіреності від 15.04.2014, в книзі реєстрації нотаріально-засвідчених доручень (довіреностей) за 2014 р.; вільних зразків його підпису, зображення яких міститься в копії паспорта серії НОМЕР_1 від 05.06.1996; умовно-вільних зразків підпису та почерку ОСОБА_1 у посадовій інструкції кочегара котельні б/д, у видатковому касовому ордері від 28.08.2017, у видатковому касовому ордері від 27.12.2016; експериментальних зразків підпису та почерку ОСОБА_1 на 12 арк.

Клопотання про витребування додаткових матеріалів після надходження зазначених зразків експерт не заявляв, висновків про недостатність обсягу порівняльного матеріалу експерт не висловлював.

Отже той факт, що для проведення експертизи не були надані підписи позивача в оригіналах банківських документів ТВБВ 10020/0441 філії ХОУ АТ «Ощадбанк», не свідчить про необґрунтованість експертного висновку.

Позивач звертає увагу на показання свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_9 , які, як на його думку, суперечать висновку почеркознавчої експертизи.

Між тим, згідно ст. ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, суд не позбавлений можливості надати оцінку доказам у відповідності до зазначеної норми, а наведені обставини неможна вважати переконливими та достатніми для призначення повторної експертизи в розумінні ст. 113 ЦПК України.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За наведених обставин підстав для призначення повторної почеркознавчої експертизи не вбачається.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України, апеляційна скарга підлягає задоволенню, ухвала суду першої інстанції скасуванню з передачею матеріалів справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374,376, 381-384, 390 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Селянського (фермерського) господарства «Олімп», в особі представника Веприцького Юрія Миколайовича задовольнити.

Ухвалу Золочівського районного суду Харківської області від 15 липня 2019 року скасувати.

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Селянського (фермерського) господарства «Олімп», про визнання договору оренди землі недійсним та скасування його державної реєстрації відмовити.

Постанова апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді С.С. Кругова

О.В. Маміна