ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 643/7686/18 (№2/643/679/19) Головуючий суддя І інстанції Букреєва І. А.
Провадження № 22-ц/818/2409/19 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Спори, що виникають із сімейних правовідносин про стягнення аліментів
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2019 року м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

судді-доповідача Яцини В.Б.,

суддів колегії Кіся П.В., Хорошевського О.М.,

у порядку вирішення питання про відкриття апеляційного провадження по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 25 лютого 2019 року, ухвалене у складі судді Букреєвої І.А., по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про встановлення факту нецільового використання аліментів на утримання неповнолітньої дитини, внесення частини аліментів на особистий рахунок дитини,

в с т а н о в и в:

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 25 лютого 2019 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про встановлення факту нецільового використання аліментів на утримання неповнолітньої дитини, внесення частини аліментів на особистий рахунок дитини.

Не погоджуючись з рішеннями суду першої інстанції, 22.03.2019 ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 29 березня 2019 року вказана цивільна справа була повернута до районного суду для належного оформлення.

Матеріали зазначеної справи повторно надійшли до суду апеляційної інстанції 15.04.2019.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 19 квітня 2019 року апеляційна скарга ОСОБА_1 була залишена без руху для сплати судового збору або надання належного та допустимого доказу документу, який підтверджує звільнення від сплати судового збору, на який він посилався у своїх доводах скарги, - довідки до акту огляду МСЕК із зазначенням групи інвалідності позивача, в якій зазначено термін її дії.

Після отримання копії вказаної ухвали 30.04.2019 на адресу Харківського апеляційного суду 13.05.2019 від ОСОБА_1 надійшла заява, в якій він заперечував проти таких вимог та вказав, що він звернувся до суду з позовом в інтересах дітей і тому відповідно до п. 14 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» не передбачено справляння судового збору за подання заяви, апеляційної та касаційної скарги про захист прав малолітніх чи неповнолітніх осіб.

Послався на те, що довідка до акту огляду МСЕК є конфіденційною інформацією про його стан здоров`я.

Зазначив, що на вимогу суду під час судового засідання ним буде надано для огляду його пенсійне посвідчення із зазначенням строку дії для встановлення особи, що підтверджує наявність підстав для звільнення його від сплати судового збору.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 17 травня 2019 року суд апеляційної інстанції надав відповідь на нові аргументи апелянта та надав додатковий строк для виконання вимог суду про усунення недоліків: апеляційна скарга ОСОБА_1 була залишена без руху для сплати судового збору у сумі 4228 грн. 80 коп. та надання до Харківського апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату цих витрат або надання суду копії пенсійного посвідчення із зазначенням групи інвалідності позивача, та терміну на який вона встановлена, для залучення до матеріалів справи.

Після отримання копії вказаної ухвали 13.06.2019 на адресу Харківського апеляційного суду 18.06.2019 від ОСОБА_1 надійшла заява, в якій він послався на те, що судом апеляційної інстанції було безпідставно залишено його скаргу без руху, оспорюючи наведені з цього приводу в ухвалі суду апеляційної інстанції підстави, наполягаючи на своїх вищевказаних аргументах та запереченнях.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 21 червня 2019 року у відповідь на доводи апелянта було підтверджено необхідність виконання вимог суду про усунення недоліку щодо сплати судового збору, йому було надано додатковий процесуальний строк: апеляційна скарга ОСОБА_1 була залишена без руху для сплати судового збору у сумі 4228 грн. 80 коп. та надання до Харківського апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату цих витрат або надання до суду Довідки до акту огляду МСЕК із зазначенням групи інвалідності позивача, та терміну на який вона встановлена, або - копії пенсійного посвідчення із зазначенням групи інвалідності позивача, та терміну (строку) на який вона встановлена.

При цьому суд апеляційної інстанції мотивував свої висновки тим, що апелянт є самопредставленою особою та з огляду на те, що апелянт фактично вступив у суперечку з судом, що з огляду на обов`язковість його судових рішень є неприпустимим, додатково роз`яснив йому наслідки такої процесуальної поведінки, що згідно ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

На адресу Харківського апеляційного суду 23.08.2019 від ОСОБА_1 надійшла заява, в якій він послався на обставини, аналогічні викладеним у заяві від 18.06.2019 та не виконав вимоги суду апеляційної інстанції.

Вказав, що ним суду надавалась копія пенсійного посвідчення, яка була знищена працівниками суду.

Послався на те, що Харківським апеляційним судом супровідним листом від 13.08.2019 йому було направлено копію ухвали суду від 17.05.2019 замість копії ухвали від 21.06.2019, про яку йдеться у супровідному листі.

Зазначив, що, на його думку, наявні підстави для самовідводу судді Яцини В.Б.

Вказав, що протягом 2013-2019 ОСОБА_3 вже неодноразово розглядав його апеляційні скарги як головуючий та як член колегії суддів, і тоді у нього не виникало сумнівів щодо строку дії пенсійного посвідчення позивача.

Згідно зворотної розписки апелянт отримав 19.08.2019 копію вказаної ухвали від 21.06.2019 про усунення недоліків та залишення його скарги без руху (а.с. 93 т. 6 ), тобто визначений строк судом апеляційної інстанції 10 днів для усунення недоліків закінчився 29.08.2019.

Наведене свідчить, що ОСОБА_1 не виконав вимоги суду апеляційної інстанції щодо усунення недоліків апеляційної скарги стосовно непідтверджених підстав для звільнення судового збору за подання апеляційної скарги. Обов`язкові для виконання вимоги ухвали Харківського апеляційного суду від 21 червня 2019 року про надання належних і допустимих доказів, чинних на день подання апеляційної скарги, які надають апелянту право не сплачувати судовий збір, або для сплати судового збору, залишення апеляційної скарги без руху він не виконав.

Що стосується доводів позивача про те, що ним подано позов про захист прав малолітніх чи неповнолітніх осіб та сплата судового збору не передбачена відповідно до п. 14 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», то вказаному доводу надана оцінка в ухвалах Харківського апеляційного суду від 17.05.2019 та від 21.06.2019. Спір у даній справі виник між батьками дітей - повнолітніми особами про їх права та обов`язки щодо утримання дітей, в яких ОСОБА_1 в контексті аліментних обов`язків заявив вимоги до матері неповнолітніх дітей, яка має такі ж аліментні обов`язки, тобто представляє лише свої інтереси. Контроль за ефективним витрачанням аліментів здійснює інший учасник справи, який залучений до її розгляду в якості третьої особи, Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, ніяких вимог стосовно цього органу судом не розглядалося.

Доводам позивача на те, що чинним законодавством не передбачено його обов`язку надавати суду копію Довідки до акту огляду МСЕК або пенсійного посвідчення, які не гуртуються на вимогах закону, була надано оцінка судом апеляційної інстанції у вищевказаних ухвалах при наданні йому додаткового строку на виправлення недоліків (т. 6 а. с. 35-36, 81-83).

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За правилами ч.ч. 2-5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

ОСОБА_1 в ухвалах Харківського апеляційного суду від 17.05.2019 та від 21.06.2019 було докладно роз`яснено, що надані ним Довідки № 196 від 25.04.2018 та № 34 від 11.05.2019, видані Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області, згідно яких позивач перебуває на обліку в управлінні пенсійного забезпечення військовослужбовців та деяких інших категорій громадян та отримує пенсію по інвалідності як інвалід другої групи по лінії Державної фіскальної служби України не є належними і допустимими доказами існування підстав для звільнення від сплати судового збору на день подання апеляційної скарги, оскільки вказаний документ не містить інформації стосовно строку встановлення інвалідності автору апеляційної скарги.

Не є таким доказом і Довідка № 7451 від 10.12.2018, видана Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області, яка була подана суду ОСОБА_1 23.08.2019, оскільки вона також не містить зазначеної інформації.

Відповідно до п. 3, 4, 24 Положення про медико-соціальну експертизу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.12.2009 № 1317 медико-соціальна експертиза проводиться особам, що звертаються для встановлення інвалідності, за направленням лікувально-профілактичного закладу охорони здоров`я після проведення діагностичних, лікувальних і реабілітаційних заходів за наявності відомостей, що підтверджують стійке порушення функцій організму, обумовлених захворюваннями, наслідками травм чи вродженими вадами, які спричиняють обмеження життєдіяльності.

Медико-соціальну експертизу проводять медико-соціальні експертні комісії (далі - комісії), з яких утворюються в установленому порядку центри (бюро), що належать до закладів охорони здоров`я при Міністерстві охорони здоров`я Автономної Республіки Крим, управліннях охорони здоров`я обласних, Київської та Севастопольської міських держадміністрацій.

Комісія видає особі, яку визнано особою з інвалідністю або стосовно якої встановлено факт втрати професійної працездатності, довідку та індивідуальну програму реабілітації і надсилає у триденний строк виписку з акта огляду комісії органові, в якому особа з інвалідністю перебуває на обліку як отримувач пенсії чи державної соціальної допомоги (щомісячного довічного грошового утримання), що призначається замість пенсії, та разом з індивідуальною програмою реабілітації - органові, що здійснює загальнообов`язкове державне соціальне страхування, виписку з акта огляду комісії про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках та потреби у наданні додаткових видів допомоги.

Таким чином, належним доказом наявності підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» є Довідка до акту огляду МСЕК із зазначенням групи інвалідності позивача, та терміну на який вона встановлена (або її належним чином посвідчена копія). Посилання ОСОБА_1 на те, що вказана довідка містить конфіденційну інформацію про стан його здоров`я є безпідставним, оскільки довідка МСЕК містить лише загальні відомості про групу, строк встановлення та причини інвалідності, без зазначенні конфіденційної інформації про діагноз захворювання. Надання вказаної інформації необхідно для вирішення питання стосовно сплати апелянтом судового збору, що є передбаченим законом необхідним та пропорційним заходом, який забезпечує рівний доступ кожного до суду, що ознакою демократичного суспільства.

Згідно із ч. 4 ст. 4 Закону України «Про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні» пільги особам з інвалідністю надаються на підставі посвідчення, яке підтверджує відповідний статус, пенсійного посвідчення чи посвідчення, що підтверджує призначення соціальної допомоги відповідно до законів України «Про державну соціальну допомогу особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю», «Про державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію, та особам з інвалідністю», в яких зазначено групу та причину інвалідності (для повнолітніх осіб), категорію «дитина з інвалідністю» (для дітей), а також у відповідних випадках вказано їх основні нозологічні форми захворювань (по зору, слуху та з ураженням опорно-рухового апарату).

Доказів на підтвердження наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, передбачених законом, ОСОБА_1 надано не було, при цьому судом апеляційної інстанції у доступній формі було доведено до відома апелянта про необхідність виконання вимог суду та процесуальних наслідків їх невиконання.

Щодо посилань позивача на те, що працівниками суду було знищено копію його пенсійного посвідчення, подану 18.06.2019, то вони були перевірені судом апеляційної інстанції і не знайшли свого підтвердження, оскільки не ґрунтуються на доказах та спростовуються комісійним Актом Харківського апеляційного суду від 18.06.2019, що при отриманні судом апеляційної інстанції заяви від ОСОБА_1 такого документу, зазначеного у додатку до його заяви, виявлено не було. Замість цього до заяви була фактично додана сторінка № 4/4 з вебсайту ДП «Укрпошта» із зазначенням дати 17.06.2019. Судом апеляційної інстанції було повідомлено ОСОБА_1 про цей факт та з огляду на те, що оригінали перебувають у розпорядженні апелянта, йому було надано додатковий процесуальний строк для виправлення недоліків, однак він лише продовжив суперечку з судом апеляційної інстанції, повторюючи свої аргументи, на які було вже надано відповідь, що необхідно розцінювати, як зловживання процесуальними правами.

Не підтвердженим доказами є також заява ОСОБА_1 про те, що Харківським апеляційним судом супровідним листом від 13.08.2019 йому було направлено копію ухвали суду від 17.05.2019 замість копії ухвали від 21.06.2019, про яку йдеться у супровідному листі суду. Згідно з наявними в матеріалах справи супровідними листами, суд апеляційної інстанції 21.06.2019 надсилав на поштову адресу апелянта копію вказаної ухвали суду апеляційної інстанції від 21 червня 2019 року, яка 31.07.2019 повернулася до суду без вручення з огляду на те, що він як це вбачається з відміток на поштовому конверті, після надсилання поштовим відділенням повідомлення адресату 25.06.2019 та 29.06.2019 щодо надходження цієї кореспонденції, її не отримав (а.с. 84, 89-91). З огляду на це судом апеляційної інстанції після повернення з відпустки 13.08.2019 повторно було надіслано апелянту копію зазначеної ухвали суду апеляційної інстанції від 21.06.2019 про усунення недоліків, яку він згідно із зворотною розпискою отримав 19.08.2019 (а.с. 93 т. 6). При цьому ніяких відміток про те, що замість копії ухвали без руху від 21.06.2019 він отримав іншу вказана зворотна розписка не містить, ніяких заяв про отримання копії вказаної ухвали, про зміст якої, як це вбачається з наступних заяв апелянта, йому відомо від апелянта не надходило.

Також, не вбачається законних, передбачених у ст. 36 ЦПК України підстав для самовідводу судді Яцини В.Б.

На адресу Харківського апеляційного суду 27.08.2019 від ОСОБА_1 надійшла заява, в якій він посилається на те, що 23.08.2019 при прийомі його заяви про усунення недоліків від 23.08.2019 працівником канцелярії та помічником судді було досліджено його пенсійне посвідчення, в тому числі дату його видачі та строк дії, що свідчить про те, що воно є дійсним.

Вказана обставина також не може вважатись виконанням вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, оскільки не задовольняє вимоги припису п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України про те, що до апеляційної скарги додаються документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Десятиденний строк на усунення недоліків апеляційної скарги сплив 29.08.2019, з огляду на те, що копію ухвали Харківського апеляційного суду від 21 червня 2019 року ОСОБА_1 отримав 19.08.2019.

При вирішенні питання дотримання учасником справи процесуальних строків судам необхідно враховувати Нормативи і нормативні строки пересилання поштових відправлень, затверджені Наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 № 958.

Так, пп. 1 п. 1 та п. 2 Розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень передбачено, що нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку) місцевої - Д+2, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Таким чином, враховуючи строки пересилання поштової кореспонденції по м. Харкову, слід дійти висновку, що строк очікування судом апеляційного суду на усунення апелянтом недоліків сплив 02.09.2019.

Станом на 02.09.2019 ніяких додаткових заяв від ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції не надходило, тобто недоліки апеляційної скарги не усунуто.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989р. у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Згідно пункту 1 статті 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод про право кожного на доступ до суду та ухваленого за аналогічних обставин справи в контексті дотримання права на доступ до суду рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (заява № 28249/95), - сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету сплати судового збору. Аналогічне за змістом роз`яснення судам викладено у п. 1 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах.

У цьому контексті у п. п. 55, 64-67 зазначеного рішення Страсбурзького суду «Креуз проти Польщі» вказано, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

У даному випадку вимога суду апеляційної інстанції сплатити судовий збір або надати належні докази про звільнення від його сплати ґрунтується на законі, відповідає легітимній меті, та з огляду на наявність у заявника оригіналів запитаних судом документів, за відсутності у заявах апелянта доводів та вимог щодо його неплатоспроможності, - вимоги суду апеляційної інстанції не становлять для апелянта надмірний процесуальний тягар, який перешкоджає йому доступу до суду апеляційної інстанції. Наразі апелянт вибрав шлях процесуальної суперечки, що є очевидним затягуванням розгляду питання щодо відкриття апеляційного провадження у справі та порушує принцип правової визначеності стосовно оскаржуваного рішення, що є зловживанням процесуальним правом і тому відповідно до ст. 44 ЦПК України така процесуальна поведінка є неприпустимою.

На підставі викладеного, слід вважати неподаною і повернути апеляційну скаргу ОСОБА_1 , роз`яснивши, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, якщо будуть усунуті обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ч. 3 ст. 185, ст. 389 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 25 лютого 2019 року, ухвалене у складі судді Букреєвої І.А., по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про встановлення факту нецільового використання коштів, сплачених як аліменти на утримання неповнолітньої дитини, внесення частини аліментів на особистий рахунок дитини вважати неподаною і повернути апелянту.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту підписання, і протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач В.Б.Яцина.

Судді колегії П.В. Кісь.

О.М. Хорошевський.