2/953/2809/19
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" серпня 2019 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Колесник С.А., розглянувши в м.Харкові позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом та зняття арешту, -

встановив:

22.08.2019 до суду надійшла вищевказана позовна заява, у якій позивач просить:

1. Визнати за нею, ОСОБА_1 право власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті її матері ОСОБА_2 ;

2. Зняти арешт (заборону на відчуження) з майна, а саме з квартири, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , підстава обтяження Ухвала судді Київського районного суду м.Харкова від 04 квітня 2006 року про забезпечення позову по цивільній справі №2-2629/06/02 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики.

Вивченням позовної заяви та доданих до неї документів, встановлено, що позивачем при зверненні до суду з позовною заявою не дотримано вимоги ст. ст. 175,177 ЦПК України.

Згідно із п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Однією з позовних вимог, зазначених у позовній заяві, вказано визнання право власності на ј частини квартири.

У позовній заяві позивачем зазначена ціна позову 227 500 грн., яка, відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, повинна визначатись вартістю майна.

Однак, вартість ј частини квартири, право власності на яку просить визнати позивач, позовна заява та додані до неї матеріали не містять.

Згідно п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач, обґрунтовуючи свої позовні вимоги, посилається на такі обставини: що вона є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 ; що вона зверталась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини; що нотаріус не може видати позивачу свідоцтво про право власності на ј частину квартири в порядку спадкування за законом.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у Постанові №5 від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення

Позивач не обґрунтувала з посиланням на докази, чому в якості відповідача нею зазначено Харківську міську раду. Крім того, позивач не зазначила які саме спірні правовідносини виникли між позивачем та Харківською міською радою, так як ні з позовної заяви, ні з доданих до неї документів, не вбачається, що Харківська міська рада може претендувати на спірне майно або ж не визнає чи оспорює право власності позивача на таке майно.

Частина 5 статті 177 ЦПК України визначає, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач не додала до позовної заяви докази обставин, на які вона посилається у позовній заяві, зокрема про те, що ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 26.05.2006 року закрито провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення боргу за договором позики.

Згідно вимог ч.1, ч.2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Позивачу необхідно у строк, визначений судом, усунути недоліки позовної заяви, які викладені вище в цій ухвалі, шляхом належного оформлення позовної заяви, в якій потрібно зазначити ціну позову, обґрунтувати з посиланням на докази позовні вимоги, надавши до суду оригінал та копію такої позовної заяви, додати до позовної заяви та її копії докази обставин, на які посилається позивач у позовній заяві, а також додати документ про сплату судового збору за позовну вимогу майнового характеру, виходячи з ціни позову. Зазначити точну суму судового збору, який підлягає сплаті, суддя позбавлений можливості, так як до позовної заяви не додані документи, з яких можливо встановити вартість спірного майна.

Керуючись ст.ст.175, 177,185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом та зняття арешту, залишити без руху.

Визначити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення їй копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що якщо не будуть усунуті недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається.

Копію ухвали направити позивачу для відому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Колесник С.А.