Постанова

Іменем України

02 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 521/5044/14-ц

провадження № 61-8330св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Журавель В. І. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач - публічне акціонерне товариство «Дельта Банк»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

особа, яка подала заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, - ОСОБА_2 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_2 , подану представником ОСОБА_3 , на ухвалу Одеського апеляційного суду від 18 березня 2019 року у складі судді Черевка П. М.,

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У квітні 2014 року публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» (далі - ПАТ «Дельта Банк»; далі - банк) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення та зобов`язання вчинити певні дії.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Заочним рішенням Малиновського районного суду міста Одеси від 15 травня 2014 року в задоволенні позову ПАТ «Дельта Банк» відмовлено.

Короткий зміст рішення апеляційного суду

Рішенням апеляційного суду Одеської області від 02 березня 2015 року заочне рішення Малиновського районного суду міста Одеси від 15 травня 2014 року в частині відмови у задоволенні позову про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття права власності та витребування правовстановлюючих документів скасовано, ухвалено в цій частині нове рішення про часткове задоволення позову ПАТ «Дельта Банк».

У рахунок погашення заборгованості у розмірі 140 747,27 доларів США, що еквівалентно 1 243 924 грн 38 коп., за договором про надання споживчого кредиту від 17 липня 2008 року № 0, укладеним між АКІБ «УкрСиббанк», правонаступником якого є ПАТ «Дельта Банк», та ОСОБА_1 , звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме: на квартиру АДРЕСА_1 на підставі договору іпотеки від 17 липня 2008 року шляхом передачі ПАТ «Дельта Банк» права власності на вказане майно.

Визнано за ПАТ «Дельта Банк» право власності на предмет іпотеки квартиру АДРЕСА_1 ; припинено право власності ОСОБА_1 на вказану квартиру.

Витребувано від ОСОБА_1 та передано ПАТ «Дельта Банк» технічний паспорт та правовстановлюючі документи на квартиру АДРЕСА_1 .

В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Короткий зміст заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами

У лютому 2019 року ОСОБА_2 , яка не є учасником справи, подала до апеляційного суду заяву про перегляд вищевказаного рішення апеляційного суду за нововиявленими обставинами, посилаючись на те, що суд вирішив питання про її права та обов`язки, оскільки вона є поручителем ОСОБА_1 .

Короткий зміст оскарженої ухвали

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 18 березня 2019 року відмовлено у відкритті провадження за заявою ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Одеської області від 02 березня 2015 року у цій справі.

Суд мотивував ухвалу тим, що ОСОБА_2 не є учасником справи, тому не має права ініціювати процедуру перегляду рішення за нововиявленими обставинами.

Короткий зміст касаційної скарги

У квітні 2019 року до суду касаційної інстанції від ОСОБА_2 надійшла касаційна скарга, у якій її представник, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржену ухвалу та передати справу до апеляційного суду для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 08 травня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано її матеріали з суду першої інстанції.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Заявник вважає оскаржену ухвалу незаконною, оскільки при відмові у відкритті провадження за її заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами суд апеляційної інстанції не врахував, що цим рішенням було вирішене питання про її майнові права та інтереси, оскільки вона поручилася за виконання ОСОБА_1 зобов`язань за кредитним договором про надання споживчого кредиту від 17 липня 2008 року № 0.

Апеляційний суд не звернув увагу на її доводи про те, що заочним рішенням Малиновського районного суду міста Одеси від 21 вересня 2011 року у справі № 1519/2-5026/11 з неї як із поручителя та ОСОБА_1 уже було стягнуто кредитну заборгованість за вищевказаним договором у сумі 853 216 грн 29 коп.

Тобто, суд апеляційної інстанції, ухваливши рішення про часткове задоволення позову у даній справі, допустив подвійне притягнення до відповідальності за одне й те саме правопорушення.

У зв`язку з наведеним було порушене її право на справедливий суд та на звернення за захистом у справі № 521/5044/14-ц.

Обставини справи

02 березня 2015 року апеляційний суд Одеської області ухвалив рішення про часткове задоволення позову ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення та зобов`язання вчинити певні дії.

14 лютого 2019 року представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 подала до апеляційного суду заяву про перегляд вищевказаного рішення за нововиявленими обставинами.

Оскарженою ухвалою апеляційний суд відмовив ОСОБА_2 у відкритті провадження у справі за заявою про перегляд за нововиявленими обставинами.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

За змістом частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Наведені в касаційній скарзі доводи не дають підстав для висновку про порушення норм процесуального права.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосування норми права

Частиною першою статті 423 ЦПК України передбачено, що рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно з частиною першою статті 424 ЦПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

Аналіз змісту указаної статті свідчить про те, що особа, яка не була залучена до участі у справі, але вважає, що суд вирішив питання про її права, свободи чи обов`язки, не має права на подання заяви про перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами; суд ухвалою відмовляє у прийнятті такої заяви (у відкритті провадження у справі).

Схожий за змістом висновок міститься у постанові Верховного Суду від 03 лютого 2019 року у справі № 539/1054/16-ц (провадження № 61-42805св18).

Установивши, що заяву про перегляд за нововиявленими обставинами рішення апеляційного суду від 02 березня 2015 року подано особою, яка не брала участі у справі, суд апеляційної інстанції з дотриманням вимог процесуального права постановив ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі.

Аргументи касаційної скарги зводяться до вільного тлумачення норм права, на законність та обґрунтованість оскарженого рішення не впливають, висновків суду про відмову у відкритті провадження у справі за заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами не спростовують.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшла висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а ухвали апеляційного суду - без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_2 , подану представником ОСОБА_3 , залишити без задоволення.

Ухвалу Одеського апеляційного суду від 18 березня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:В. І. Журавель Н. О. Антоненко М. М. Русинчук