Ухвала

05 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 303/1556/17-ц

провадження № 61-14142ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Закарпатського апеляційного суду від 06 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів і за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - виконавчий комітет Мукачівської міської ради Закарпатської області і виконавчий комітет Ужгородської міської ради Закарпатської області як органи опіки та піклування, Служба у справах дітей Ужгородської міської ради Закарпатської області,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Мукачівського районного суду Запорізької області від 17 серпня 2017 року у задоволенні позову ОСОБА_2 (на час звернення до суду - ОСОБА_2 , після укладення 30.06.2017 року шлюбу - ОСОБА_2 ) відмовлено.

Зустрічний позов ОСОБА_1 задоволено.

Визначено місце проживання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з батьком ОСОБА_1 .

Постановою Запорізького апеляційного суду від 06 червня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено.

Рішення Мукачівського міськрайонного суду Запорізької області від 17 серпня 2017 року скасовано та вирішено позов ОСОБА_2 задовольнити частково.

Визначено місце проживання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з матір`ю ОСОБА_2 . Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання доньки ОСОБА_4 у розмірі 2 000,00 грн, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, з 21 березня 2017 року і до досягнення дитиною повноліття.

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 відмовлено.

17 липня 2019 року (відповідно до відмітки на поштовому конверті) ОСОБА_1 направив касаційну скаргу, в якій просив скасувати постанову Запорізького апеляційного суду від 06 червня 2019 року та залишити в силі рішення Мукачівського районного суду Запорізької області від 17 серпня 2017 року.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У порушення вимог зазначеної норми закону до касаційної скарги додано документ про сплату судового збору в неповному розмірі (400,00 грн).

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Первісний та зустрічний позови у справі пред`явлені в 2017 році та містять по одній вимозі немайнового характеру.

За подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на час пред`явлення позову).

У частині першій статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на час пред`явлення позову, передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2017 року визначено в розмірі 1 600,00 грн.

З огляду на те, що ОСОБА_1 оскаржив в касаційному порядку постанову апеляційного суду в частині вирішення первісного та зустрічного позовів, йому необхідно було сплатити судовий збір у загальному розмірі 2 560,00 грн: 1 280,00 грн (1 600,00 грн Х 0,4 Х 200 %) - за касаційне оскарження постанови апеляційного суду в частині вирішення первісного позову та 1 280,00 грн (1 600,00 грн Х 0,4 Х 200 %) - в частині вирішення зустрічного позову.

З урахуванням уже сплаченого судового збору заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 2 160,00 грн (2 560,00 грн - 400,00 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, у порушення вимог пунктів 2, 8 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію і номер паспорта для фізичних осіб громадян України особи, що подала скаргу; адресу електронної пошти або про її відсутність; дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується.

Відповідно до пункту 4, 6 частини другої статті 392 ЦПК України в касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення, що оскаржується та клопотання особи, яка подає скаргу.

Із тексту касаційної скарги вибачається, що заявник оскаржує постанову Закарпатського апеляційного суду від 06 червня 2019 року та просить залишити в силі рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 серпня 2017 року у цивільній справі №303/1556/17-ц, однак в прохальній частині касаційної скарги помилково вказаний номер справи №303/1556/17/11575/2019 і не зазначено рік ухвалення рішення суду першої інстанції.

Відповідно до статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 392 ЦПК України в касаційній скарзі зазначається найменування суду, до якого подається касаційна скарга.

У вступній частині касаційної скарги не вірно вказане найменування суду, до якого подається касаційна скарга.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Згідно з частиною другою статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Закарпатського апеляційного суду від 06 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів і за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - виконавчий комітет Мукачівської міської ради Закарпатської області і виконавчий комітет Ужгородської міської ради Закарпатської області як органи опіки та піклування, Служба у справах дітей Ужгородської міської ради Закарпатської області, залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров