Єдиний унікальний номер 227/1794/19 Номер провадження 22-ц/804/2340/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Єдиний унікальний номер 227/1794/19

Номер провадження 22-ц/804/2340/19

03 вересня 2019 року м. Бахмут

Донецький апеляційний суд в складі колегії:

судді-доповідача Гапонова А.В.

суддів Санікової О.С., Халаджи О.В.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

представник позивача: ТОВ «Юридична компанія «Гарант Правосуддя»

представник позивача: ОСОБА_2

відповідач: Акціонерне товариство «Українська залізниця»

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у м. Бахмут цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості по заробітній платі, компенсації за втрату частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати,

- за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Українська залізниця»

на рішення Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 04 липня 2019 року, повний текст якого складено суддею Хандуріним В.В. в м. Добропілля в приміщенні Добропільського міськрайонного суду Донецької області 04 липня 2019 року, час ухвалення рішення суду не зазначено, -

ВСТАНОВИВ:

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

02 травня 2019 року до Добропільського міськрайонного суду Донецької області звернувся позивач ОСОБА_1 з позовом до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості по заробітній платі, компенсації за втрату частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначив, що з 2016 року між ним та відповідачем виникли трудові правовідносини, які було припинено наказом № 7208/ДН-ОС від 10.07.2017 року на підставі п.1 ст. 40 КЗпП України.

Разом з тим, у день звільнення з ним не було проведено повного розрахунку Акціонерним товариством «Українська залізниця», внаслідок чого утворилася заборгованість із заробітної плати в сумі 24696, 91 грн та компенсація за втрату частини заробітної плати, у зв`язку із порушенням термінів її виплати в розмірі 4884,58 грн.

З урахуванням викладеного, просив суд стягнути з відповідача Акціонерного товариства «Українська залізниця» заборгованість із заробітної плати та компенсації за втрату частини заробітної плати, у зв`язку із порушенням термінів її виплати в розмірі 29581,49 гривень.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ СУДОВОГО РІШЕННЯ

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості по заробітній платі, компенсації за втрату частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати задоволено частково. Стягнуто з Акціонерного товариства «Українська залізниця на користь позивача:

- заборгованість по заробітній платі за березень - липень 2017 року в загальному розмірі 23208,08 грн. (двадцять три тисячі двісті вісім гривень 08 копійок).

- суму компенсації за втрату частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати у розмірі 3861,50 грн. (три тисячі вісімсот шістдесят одна гривня 50 копійок).

Стягнуто з Акціонерного товариства «Українська залізниця на користь держави:

- судовий збір у розмірі 699,24 грн. (шістсот дев`яносто дев`ять гривень 24 копійки).

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

31 липня 2019 року не погодившись із вказаним рішенням представником Акціонерного товариства «Українська залізниця» подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати рішення суду першої інстанції та відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначив, що з 16.03.2017 року в зв`язку з відсутністю організаційних та технічних умов для здійснення господарської діяльності СП «Донецька дирекція залізничних перевезень» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ "Українська залізниця" та виробничих підрозділів, підпорядкованих дирекції, викликаних припиненням переміщення вантажу через лінію зіткнення у межах Донецької та Луганської області шляхами залізничного автомобільного сполучення, відповідно до рішення РНБО України від 15.03.2017 року «Про невідкладні додаткові заходи із протидії гібридним загрозам національної безпеки України», введеного в дію Указом Президента України від 15.03.2017 року №62/2017 року, нарахування заробітної плати було припинено.

Підтвердженням наявності заборгованості по заробітній платі є первинні бухгалтерські документи, які в даному випадку відсутні, так як залишилися на непідконтрольній території.

Посилаючись на висновок Торгово-промислової палати України зазначив, що у вищевказаному документі ретельно описані всі події, які унеможливили здійснення нарахування та виплати заробітної плати, а тому докази надані позивачем є неналежними та такими, що не підтверджують нарахування заробітної плати та наявність заборгованості.

АРГУМЕНТИ ІНШИХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

30 серпня 2019 року від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Лавріщева В.В. надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Українська залізниця» залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, оскільки вважає, що посилання відповідача на відсутність первинної документації, на підставі якої здійснюються нарахування позивачу заробітної плати, не відповідає обставинам справи. Відповідач має юридичну адресу на підконтрольній українській владі території та не надав жодних доказів того, що документація з питань трудових відносин із позивачем знаходиться у м. Донецьк або іншій території проведення АТО.

Крім того, обов`язок щодо збереження даної документації покладений саме на роботодавця, який між тим подавав у період з липня 2016 року по березень 2017 року відомості щодо заробітної плати позивача у ДФС України.

Також представник зазначив, що єдиним належним та достатнім документом, який підтверджує настання обставин непереборної сили (форс-мажору) є сертифікат Торгово-промислової палати України, між тим, відповідачем надано лише Науково-правовий висновок Торгово-промислової палати України, проте ці документи не є тотожними (а.с. 130-132 ).

ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Частиною 4 статті 19 ЦПК України передбачено, що спрощене провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до ч. 3 цієї статті розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Зважаючи на те, що дана справа є малозначною, ціна позову складає 29581, 49 грн., що менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розгляд апеляційної скарги здійснюється без повідомлення сторін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги в межах апеляційного оскарження, апеляційний суд вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення а рішення суду першої інстанції залишити без змін з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено.

Відповідно до копії трудової книжки НОМЕР_2 , заведеної на ім`я позивача ОСОБА_1 , останнього 14.03.2001 року було прийнято складачем поїздів 5 розряду, 26.03.2007 року - переведено складачем поїздів 6 розряду. 19.07.2016 року Державне підприємство «Донецька залізниця» реорганізовано шляхом злиття у регіональну філію «Донецька залізниця» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» на підставі відповідного наказу, станція Іловайськ державного підприємства «Донецька залізниця» реорганізовано шляхом злиття у виробничий підрозділ «Станція Іловайськ» структурного підрозділу «Донецька дирекція залізничних перевезень» регіональної філії «Донецька залізниця» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця». 17 липня 2017 року ОСОБА_1 було звільнено у зв`язку зі скороченням штату згідно п. 1 ст. 40 КЗпП України (а.с. 6-10).

Факт звільнення позивача із займаної посади підтверджується також копією наказу (розпорядження) № 7208/ДН-ОС від 10.07.2017 року про припинення трудового договору (контракту) (а.с. 11).

Частиною 1 ст. 94 КЗпП України передбачено, заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Згідно ст. 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в ст. 116 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 116 КЗпП України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення.

Отже, законом передбачено, що при звільненні працівник одержує від підприємства, установи, організації всі суми, зокрема й заробітну плату, одержати яку він має право з урахуванням встановленого належним чином розміру заробітної плати.

Відповідно до розрахунків, наданих позивачем, сума невиплаченої заробітної плати за період з березня 2017 по липень 2017 року становить 29581, 49 грн.

Задовольняючи позовні вимоги про стягнення заборгованості із заробітної плати, суд першої інстанції правильно виходив із того, що відповідач, в порушення вимог ст. 116 КЗпП України, при звільненні з позивачем не провів остаточного розрахунку та не виплатив заборгованість по заробітній платі за період з березня по липень 2017 року та обґрунтовано стягнув на користь позивача суму заборгованості з урахуванням компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку із порушенням термінів її виплати.

Висновок суду підтверджується відповідними копіями розрахунків заробітної плати (табулеграмами), копіями повідомлення та наказу про звільнення, копією трудової книжки, та узгоджується з положеннями ст.116 КЗпП України.

При цьому посилання відповідача на відсутність первинної документації, як на підставу для відмови у нарахуванні та виплаті позивачу заробітної плати є необґрунтованими, оскільки обов`язок здійснювати нарахування та виплату заробітної плати, інших виплат, належних працівникові, а так само вести бухгалтерський, податковий облік, тощо, покладено на працедавця, а не на працівника.

Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України, відповідно до якої, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 30 Закону України «Про оплату праці» саме на роботодавця покладено обов`язок забезпечення достовірного обліку виконуваної роботи працівником та бухгалтерський облік витрат на оплату праці у встановленому порядку.

В підтвердження не виплаченої заробітної плати за період з березня по липень 2017 року позивачем надані копії розрахунку заробітної плати (табулеграми), в яких зазначені нараховані суми з березня 2017 року по липень 2017 року, з яких вбачається, що: за березень 2017 року сума заробітної плати склала 14035,47 грн. (без утримання відповідних податків та зборів), згідно розрахунку за квітень 2017 року, - 0,00 грн., згідно розрахунку за травень 2017 року - 82,71 грн. (без утримання відповідних податків та зборів), згідно розрахунку за червень 2017 року - 0,00 грн., згідно розрахунку за липень 2017 року - 10578,73 грн. (без утримання відповідних податків та зборів).

Розрахунок заборгованості ніким не оскаржується, а тому і його правильність судом апеляційної інстанції не перевірялася.

На підставі ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За статтею 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Суд першої інстанції обґрунтовано визнав належними та допустимими доказами надані позивачем розрахунки заборгованості заробітної плати, зроблені з відповідних табуляграм (а.с.12-24). Зазначені розрахунки нічим не спростовані.

Відповідно до довідки про доходи № 471/1 від 03.06.2019 року, виданої СП «Донецька дирекція залізничних перевезень», за березень 2017 року ОСОБА_1 було нараховано заробітну плату в розмірі 1488,83 грн., до видачі - 1183,89 грн. (а.с. 77) На підтвердження отримання позивачем зазначеної суми заробітної плати відповідачем надано копію відомості на виплату грошей № 27 за березень 2017 року з підписом позивача про отримання коштів в розмірі 1183,89 грн. (а.с. 78-79).

За встановлених обставин суд першої інстанції дійшов до обґрунтованого висновку про те, що ОСОБА_1 перебував з відповідачем у трудових відносинах, при звільненні не отримав повного розрахунку, у зв`язку з чим, утворилася заборгованість по заробітній платі (нарахована) за період з березня 2017 року по липень 2017 року в сумі 24696,91 грн.

Судом першої інстанції вірно взято до уваги нарахування та часткову виплату заробітної плати за частину березня 2017 року, оскільки в матеріалах справи міститься копія відомості про виплату грошей в розмірі 1183,89 грн. (сума до утримання - 1488,83 грн).

Таким чином, загальна сума заборгованої заробітної плати, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, складає 23208,08 грн. (без утримання з цієї суми передбачених законом податків та зборів).

Статтею 34 Закону України «Про оплату праці» встановлено, що компенсація працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати проводиться відповідно до індексу зростання цін на споживчі товари і тарифів на послуги у порядку, встановленому чинним законодавством.

У випадках порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникові надається право на компенсацію відповідно до Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», за яким компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

Згідно ст. 3 цього Закону, сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться).

Відповідно до Положення про порядок компенсації працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати, затвердженого постановою КМУ від 20 грудня 1997 року № 1427 (зі змінами, внесеними згідно з постановою КМУ від 23 квітня 1999 року № 692) компенсація провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати заробітної плати, нарахованої працівникові за період роботи, починаючи з 01 січня 1998 року, якщо індекс цін на споживчі товари і тарифів на послуги за цей період зріс більш як на один відсоток.

Таким чином, компенсація втрати частини доходу складає:

1) за березень 2017 року = 9976,88 грн. (сума нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за березень 2017 року (після утримання податків і обов`язкових платежів) * індекс інфляції за період квітень 2017 року-березень 2019 року = 2289,20 грн.;

2) за травень 2017 року = 47,80 грн. (сума нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за травень 2017 року (з врахуванням виплачених сум) (після утримання податків і обов`язкових платежів) * індекс інфляції за період червень 2017 року-березень 2019 року = 9,70 грн.;

3) за липень 2017 року = 8607,39 грн. (сума нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за липень 2017 року (після утримання податків і обов`язкових платежів) * індекс інфляції за період серпень 2017 року-березень 2019 року = 1562,60 грн.

Загальна сума компенсації втрати частини доходу у зв`язку з порушенням строків їх виплати за період березень - липень 2017 року становить 3861,50 грн., і саме ця сума підлягає стягненню з відповідача, що було вірно встановлено судом першої інстанції.

Рішення в частині стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості по заробітній платі та суми компенсації за втрату частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати відповідає встановленим у справі фактичним обставинам, вимогам матеріального і процесуального права і підстав для його скасування немає.

Доводи відповідача, що відсутність первинної документації, що унеможливлює нарахування позивачу сум, щодо яких виник спір, не приймаються з огляду на те, що обов`язок здійснювати нарахування та виплату заробітної плати, інших виплат, належних працівникові, а так само вести бухгалтерський, податковий облік тощо лежить на роботодавці, а не на працівникові. За цих обставин втрата підприємством первинних документів не позбавляє його обов`язку здійснювати нарахування та виплату заробітної плати.

Типові форми первинного обліку використовуються з метою обліку використання робочого часу усіх категорій працюючих, для контролю за дотриманням встановленого режиму робочого часу, для отримання даних про відпрацьований час та інших показників, необхідних для складання форм державних статистичних спостережень з праці.

Зокрема, типова форма N П-5 "Табель обліку використання робочого часу" надається як рекомендована для застосування і використовується як формалізований набір показників у складі первинного обліку підприємства щодо використання робочого часу, необхідний для заповнення форм державних статистичних спостережень з праці.

Крім того, як вказано в Постанові Верховного Суду від 28 березня 2018 року по справі № 243/5469/17, провадження № 61-94св17, відомості щодо виплати заробітної плати не обмежуються лише первинною документацією працедавця.

Наданий до суду апеляційної інстанції Науково-правовий висновок Торгово-промислової палати України не звільняє відповідача від обов`язку виплатити працівнику заборгованість з оплати праці, а лише підтверджує відсутність вини підприємства у несвоєчасній виплаті заробітної плати.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Оскільки апеляційним судом не встановлено порушення або неправильне застосування судом першої інстанції при розгляді цієї справи норм матеріального чи процесуального права та невідповідності висновків суду обставинами справи, то підстав для задоволення скарги і скасування судового рішення з ухваленням нового рішення немає.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на висновок про залишення апеляційної скарги без задоволення судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, покладаються на відповідача.

Відповідно до частини 3 статі 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, ціна позову у яких не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Оскільки сума позову складає 29581, 49 грн, що менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, то судове рішення не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись ст. ст.368, 369, 375, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" залишити без задоволення.

Рішення Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 04 липня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 ст. 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач: А.В. Гапонов

Судді: О.С. Санікова

О.В. Халаджи