Ухвала

14 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 243/8310/18

провадження № 61-14339ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Фаловської І. М. розглянув касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІК «ХІТЛАЙН» на постанову Донецького апеляційного суду від 20 червня

2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІК «ХІТЛАЙН» до ОСОБА_1 , третя особа - Приватне акціонерне товариство «Київський страховий дім», про стягнення матеріальних збитків, заподіяних внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІК «ХІТЛАЙН» (далі - ТОВ «ВІК «ХІТЛАЙН») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа - Приватне акціонерне товариство «Київський страховий дім» (далі - ПрАТ «Київський страховий дім»), про стягнення матеріальних збитків, заподіяних внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП).

Позовна заява мотивована тим, що 08 листопада 2017 року за участю автомобілів марки ЗАЗ Lanos, державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_2 , та УАЗ 3452-Д, державний номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 , сталася ДТП.

Постановою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області

від 27 грудня 2017 року ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні ДТП та притягнуто до адміністративної відповідальності за статтею 124 КУпАП.

Автомобіль марки ЗАЗ Lanos, державний номерний знак НОМЕР_1 , належить ОСОБА_3 та орендується позивачем відповідно до договору оренди від 02 вересня 2015 року № 694.

Внаслідок вказаної ДТП розмір матеріальних збитків, заподіяних автомобілю марки ЗАЗ Lanos, державний номерний знак НОМЕР_1 , становить 54 082,02 грн. Вартість експертизи - 2 138,40 грн.

Посилаючись на вищевказане, ТОВ «ВІК «ХІТЛАЙН» просило суд стягнути на свою користь з ОСОБА_1 матеріальні збитки, заподіяні внаслідок ДТП, у розмірі 56 220,42 грн.

Рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області

від 11 лютого 2019 року (у складі судді Проніна С. Г.) позов ТОВ «ВІК «ХІТЛАЙН» задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ВІК «ХІТЛАЙН» матеріальну шкоду, завдану внаслідок ДТП, у сумі 56 220,42 грн, з яких: збитки, спричинені автомобілю - 54 082,02 грн; вартість експертного висновку - 2 138,40 грн.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Донецького апеляційного суду від 20 червня 2019 року

(у складі колегії суддів: Космачевської Т. В., Канурної О. Д., Соломахи Л. І.) рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області

від 11 лютого 2019 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ТОВ «ВІК «ХІТЛАЙН» відмовлено.

24 липня 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

ТОВ «ВІК «ХІТЛАЙН» на постанову Донецького апеляційного суду

від 20 червня 2019 року, в якій заявник просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції і залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України передбачено, що Не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом

на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Предметом позову у цій даній справі є відшкодування матеріальних збитків, тобто ціна позову становить 56 220,42 грн, яка станом на 01 січня 2019 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921 грн х 100 = 192 100 грн).

Малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України розташована серед Загальних положень цього Кодексу, які поширюються й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

Вказівка в резолютивній частині постанови Донецького апеляційного суду від 20 червня 2019 року про можливість її оскарження в касаційному порядку не є підставою для відкриття касаційного провадження Верховним Судом, оскільки оскаржуване рішення ухвалене у малозначній справі.

Європейський суд з прав людини вказує, що було б важко погодитись з тим, що Верховний Суд у ситуації, коли відповідне національне законодавство дозволило йому відфільтрувати справи, що надходять до нього, має бути пов`язаним з помилками нижчих судів при визначенні питання щодо надання комусь доступу до нього. В іншому випадку це може серйозно заважати роботі Верховного Суду і зробить неможливим виконання Верховним Судом своєї специфічної ролі. У прецедентній практиці Суду вже було підтверджено, що повноваження вищого суду щодо визначення своєї юрисдикції не можуть бути обмежені таким чином

(рішення у справі «Зубац проти Хорватії» від 05 квітня 2018 року).

Отже, зазначена справа є малозначною відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Заявник зазначає, що справа підлягає касаційному перегляду, оскільки касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, та має виняткове значення для ТОВ «ВІК «ХІТЛАЙН».

Однак, зазначені доводи, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовної практики, відповідно до підпункт «а», «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, є необґрунтованими та такими, що не підтверджують підстави для необхідності відкриття касаційного провадження, оскільки Верховним Судом досліджено та взято до уваги предмет позову, обставини конкретної справи, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства, практику розгляду справ з даної категорії.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України

суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Зазначене відповідає Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Леваж Престасьон Сервіс проти Франції» від 23 жовтня 1996 року; «Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії» від 19 грудня 1997 року).

З урахуванням наведеного, оскільки касаційну скаргу подано на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, увідкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

З наведених обставин не потребує окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 390 та 392 ЦПК України.

Керуючись статтею 129 Конституції України, статями 19, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІК «ХІТЛАЙН» на постанову Донецького апеляційного суду від 20 червня 2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІК «ХІТЛАЙН» до ОСОБА_1 , третя особа - Приватне акціонерне товариство «Київський страховий дім», про стягнення матеріальних збитків, заподіяних внаслідок дорожньо-транспортної пригоди відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Суддя І. М. Фаловська