Заводський районний суд м. Запоріжжя

Справа № 332/2579/19
Провадження №: 2/332/1371/19
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Заводський районний суд м. Запоріжжя у складі:
Головуючого судді - Марченко Н.В.,
при секретарі Безбородько І.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Заводського районного суду в м. Запоріжжя цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування.
02.07.2019 року позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до Територіальної громади м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради третя про визнання права власності в порядку спадкування, який в подальшому було уточнено.
Так, в обґрунтування уточнених позовних вимог до ОСОБА_3 від 06.08.2019 року позивачі зазначили, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла їх бабуся ОСОБА_4 , рідна донька якої ОСОБА_3 їх мати. Після смерті бабусі відкрився спадок у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлій на праві приватної власності.
У визначений законом строк вони звернулися до нотаріальної контори з відповідними заявами про прийняття спадщини, а в подальшому звернулися до нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, але у видачі свідоцтва було відмовлено через відсутність документів, які підтверджують родинний зв`язок, а тому просять встановити факт того, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є донькою померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Визнати за ними право власності на спадкове майно по Ѕ частині квартири АДРЕСА_1 .
У судовому засіданні позивачі просили позов задовольнити з підстав, наведених у заяві.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, причин неявки суду не повідомила, про день та час слухання справи повідомлена своєчасно та належним чином. Відзиву на позовну заяву та будь яких клопотань до суду від відповідача не надходило.
Відповідно до ч. 4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
На підставі наявних у справі доказів, зі згоди позивачів, прийнято рішення про заочний розгляд справи на підставі ст. 280 ЦПК України.
Суд, вислухавши пояснення позивачів, дослідивши матеріали справи, всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, дав оцінку зібраним у справі доказам, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному, об`єктивному та всебічному з`ясування обставин справи, дійшов до наступних висновків.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серія НОМЕР_1 . (а.с. 14).
На підставі частини першої ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту, в тому числі, родинних відносин між фізичними особами.
Звертаючись із зазначеною позовною заявою, позивачі просили встановити факт, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є донькою померлої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Даний факт підтверджується наступними доказами:
-Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану Громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126,133, 135 Сімейного кодексу України від 04.04.2019 року (а.с. 8);
-Свідоцтвом про розірвання шлюбу, серія НОМЕР_2 (а.с. 12), свідоцтвом про укладення шлюбу, серія НОМЕР_3 (а.с. 10), свідоцтвом про розірвання шлюбу, серія НОМЕР_4 (а.с. 13), свідоцтвом про укладення шлюбу, серія НОМЕР_5 (а.с. 11), з яких убачається зміна прізвища ОСОБА_5 з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 », а потім на « ОСОБА_8 ».
Зважаючи на наявні письмові докази та на покази свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які підтвердили, що мати позивачів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є донькою ОСОБА_4 , суд доходить висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо встановлення факту родинних відносин знайшли своє підтвердження у суді, а тому підлягають задоволенню.
Також підлягає задоволенню решта позовних вимог, виходячи з наступного.
Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина за законом на належне їй майно, а саме: на квартиру АДРЕСА_1 , яка відповідно до свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_6 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності належала спадкодавиці на праві приватної власності (а.с. 17-18).
Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Частинами 1, 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є дітьми ОСОБА_3 , що підтверджується відповідними свідоцтвами про народження (а.с. 6-7), відповідно є онуками ОСОБА_4 та спадкоємцями п`ятої черги.
Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 348 позивачі вчасно звернулися до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини, а також із заявами про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, але у видачі свідоцтва їм було відмовлено через відсутність документів, які підтверджують родинний зв`язок (а.с. 40)
Відповідно до ст. 49 ЗУ «Про нотаріат» нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії.
Якщо нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.
Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.
Пленум Верховного Суду України у постанові від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, вимоги про визнання права на спадщину в судовому розгляді не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Передумовою для застосування положень ст. 392 ЦК України є відсутність іншого, окрім зазначеного, шляху для відновлення порушеного права.
За таких обставин, через відсутність документів, які підтверджують факт родинних відносин позивачі позбавлені можливості реалізувати свої спадкові права на нерухоме майно. Реалізувати своє право у інший, крім судового порядку, спосіб позивачі не можуть.
На підставі вищенаведеного, суд доходить вмотивованого висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 законні та обґрунтовані, у зв`язку із чим підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 259,263-265,268 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги задовольнити.
Встановити, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є донькою померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3
Визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно у вигляді 1/2 частки квартири за АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 бабусі ОСОБА_4 .
Визнати за ОСОБА_2 право власності на спадкове майно у вигляді 1/2 частки квартири за АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 бабусі ОСОБА_4 .
Повний текст рішення виготовлено 23.08.2019 року.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Суддя Н.В. Марченко