Справа №:755/7137/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" вересня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Арапіна Н.Є., розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції,

в с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду з позовною заявою до Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний банк» за участю третіх осіб Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Наталії Станіславівни, Приватного виконавця Виконавчого округу м. Києва Фольф Тетяни Леонідівни про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

До суду надійшло клопотання про участь представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 в судовому засіданні в режимі відеоконференції у зв`язку з проживанням у м. Полтаві.

Згідно ч. 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ч. 7 ст. 212 ЦПК України в поданому клопотанні зазначено суд - Ленінський районний суд м. Полтави, який розташований за адресою: вул. Кукоби, 37, м. Полтава, в якому необхідно забезпечити проведення відеоконференції.

Згідно ч. 2 ст. 212 ЦПК України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Заявлене клопотання заявник обґрунтовує бажанням приймати участь у судовому засіданні.

Заявлене клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Норми права щодо участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції передбачають визначення конкретного суду, де має бути проведена відеоконференція, що вимагає додаткового з`ясування питання про те, чи можливе її проведення саме у той час, коли в тому суді буде відбуватися відеоконференція.

Крім того, хід і результати процесуальних дій, проведених в режимі відеоконференції, мають фіксуватися за допомогою технічних засобів відеозапису. У разі виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні, за наявності ухвали про таку участь, суд відкладає розгляд справи, крім випадків, коли відповідно до норм відповідного процесуального кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи.

Зазначене не сприяє оперативності судового розгляду та з урахуванням прецедентної практики Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує справедливий судовий розгляд упродовж розумного строку, може привести до перевищення встановленого законом строку розгляду справи.

Більш того, частиною 4 ст. 217 ЦПК України передбачено, що головуючий встановлює особи, тих хто бере участь у судовому засіданні, а також перевіряє повноваження представників.

У процесуальних нормах, що передбачають участь особи в судовому засіданні в режимі відеоконференції, не визначена процедура ідентифікації особи, яка бере участь у відеоконференції, що позбавить суд виконати вимоги ч. 4 ст. 217 ЦПК України та може викликати сумнів щодо дотримання наданим правам.

Керуючись ст. 212, 353 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Н.Є. Арапіна