Справа № 442/1514/19 Головуючий у 1 інстанції: Медведик Л.О.
Провадження № 22-ц/811/1375/19 Доповідач в 2-й інстанції: Копняк С. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючої - судді Копняк С.М.,

суддів - Струс Л.Б., Ніткевича А.В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами, в письмовому провадженні, в приміщенні Львівського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 02 квітня 2019 року, постановлене в складі головуючого судді Медведика Л.О., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

в с т а н о в и л а:

Позивач ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом, в якому просила з урахуванням уточнених позовних вимог стягнути з відповідача ОСОБА_3 та з ОСОБА_1 1 869 грн. 00 коп. матеріальної шкоди та 3 000 грн. 00 коп. моральної шкоди, завданої залиттям квартири. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідач ОСОБА_3 проживає поверхом вище, в квартирі АДРЕСА_2 того ж будинку. В листопаді місяці 2017 р. її квартиру було затоплено. З акту обстеження комісії КП Житлово-експлуатаційного об`єднання від 09.02.2018 року вбачається, що в результаті огляду виявлено сухі жовті плями у кухні на стіні площею 2, 2 кв.м, у ванній кімнаті на стіні площею - 1,5 кв.м. З акту обстеження комісії КП Житлово-експлуатаційного об`єднання від 23.10.2018 року вбачається, що в результаті огляду виявлено, що у кв. АДРЕСА_1 , у кухні на стіні плями від води розміром - 2, 2 кв.м. покриті пліснявою, які залишились після заливу мешканкою кв. АДРЕСА_2 ; а також у ванній кімнаті плями на стелі площею -1, 5 кв.м, в окремих місцях на стелі у ванній кімнаті відпала штукатурка. Згідно з локальним кошторисом на будівельні роботи № 2-1-1 на поточний ремонт АДРЕСА_1 становить 1 868, 83 грн. Відповідач добровільно не відшкодовував завдану шкоду.

Крім того, вказує на те, що такими неправомірними діями їй завдано моральної шкоди, яка полягає у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. На підтвердження нанесення відповідачем їй моральної шкоди посилається на виписку із медичної картки амбулаторного хворого від 27.12.2017 року та додані медичні документи. Розмір завданої моральної шкоди оцінює в 3000 грн. 00 коп.

Рішенням Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 02 квітня 2019 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 1868 (одну тисячу вісімсот шістдесят вісім) гривень 83 копійки матеріальної шкоди; 1000 (одну тисячу) гривень 00 копійок моральної шкоди.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави 1 408 (одну тисячу чотириста вісім) гривень 73 копійки судового збору.

В задоволенні решти позову відмовлено.

Не погоджуючись з даним рішення, таке в апеляційному порядку оскаржила ОСОБА_1 , подавши апеляційну скаргу. В апеляційній скарзі зазначає, що рішення є незаконним та необґрунтованим, ухваленим на неповно з`ясованих обставинах, що мають значення для справи, невідповідності висновків суду обставинам справи.

В обґрунтування вимог покликається на те, що особисто своєї вини не визнає, оскільки жодних претензій з боку позивача не було. Звертає увагу на те, що позивач звернулась до суду у березні 2019 року, посилаючись на подію, яка мала місце, за її твердженням, в листопаді 2017 року, коли належну їй на праві власності квартиру затопила ОСОБА_3 . При цьому як на доказ покликається на Акт обстеження від 09.02.2018 року, складений по її заяві від 07.02.2018 року на предмет затікання по спливу трьох місяців після виявлення факту, нібито, залиття, тоді як в акті підкреслено «факт не заливу» та Акт обстеження від 23 жовтня 2018 року на предмет затікання. Зазначає, що дані акти були складені за відсутності співвласників квартири, жодних письмових пояснень від них не відбиралось. Плями від води в квартирі позивачки могли виникнути внаслідок незадовільного стану інженерного обладнання будинку чи його конструктивних частин, зокрема внутрішнього стояка, який відноситься до інженерного обладнання будинку і обслуговується виключно організацією на балансі якого перебуває.

Оскільки позивачкою не доведений взаємозв`язок з виявленою пліснявою в належній їй на праві власності квартирі з залиттям, а заподіяна моральної шкоди є похідною від первинної вимоги про заподіяння шкоди, яка за своїм змістом є необґрунтованою, то вимоги про відшкодування моральної шкоди теж не підлягають задоволенню.

Просить рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 02 квітня 2009 року скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову ОСОБА_2 .

Згідно із ч. 1 ст. 351 ЦПК України (в редакції закону від 03.10.2017 року) судом апеляційної інстанції у цивільних справах є апеляційний суд, у межах апеляційного округу якого (території, на яку поширюються повноваження відповідного апеляційного суду) знаходиться місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до Указу Президента України №452/2017 від 29.12.2017 року «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» створено Львівський апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Львівську область, з місцезнаходженням у місті Львові.

04 жовтня 2018 року у газеті «Голос України» опубліковано повідомлення голови Львівського апеляційного суду про початок роботи новоутвореного суду.

А відтак, справа розглядається Львівським апеляційним судом у межах територіальної юрисдикції якого перебуває районний суд, який ухвалив рішення, що оскаржується.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду, з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції, без повідомлення учасників справи. Таким чином, дана справа, у якій переглядається рішення суду по справі з ціною позову 4 869 грн. 00 коп., що є менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розглядається судом апеляційної інстанції в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 ЦПК України, розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у ч. 13 ст. 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами ( у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається в порядку передбаченому ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

В той же час, ураховуючи, що згідно з ч. 1 ст. 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформувала учасників справи шляхом оприлюднення інформації про розгляд справи на офіційному сайті Львівського апеляційного суду.

У відповідності до приписів ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Перевіривши матеріали справи, межі і доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення, колегія суддів дійшла висновку про залишення без задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 є власником квартир АДРЕСА_1

У квартирі АДРЕСА_2 цього ж будинку, яка розташована поверхом вище і розміщена над квартирою позивача фактично мешкає ОСОБА_1 , яка є одним із співвласників такої. Троє інших співвласників у цій квартирі не проживають, зокрема, на час залиття квартири позивачки.

З акту комісії КП «ЖЕО» Дрогобицької міської ради від 09.02.2018 року вбачається, що внаслідок проведення обстеження кв. АДРЕСА_1 на предмет залиття, виявлено сухі жовті плями у кухні на стіні площею 2, 2 кв.м, у ванній кімнаті на стелі площею 1,5 кв.м.

З акту комісії КП «ЖЕО» Дрогобицької міської ради від 23.10.2018 року вбачається, що внаслідок проведення обстеження кв. АДРЕСА_1 на предмет залиття, виявлено у кухні на стіні плями від води розміром 2, 2 кв.м покриті пліснявою, які залишилися після заливу мешканцями квартири 1АДРЕСА_2 , а також у ванні плями на стелі площею 1,5 кв.м в окремих місцях на стелі. У ванні також відпала штукатурка.

Згідно локального кошторису на будівельні роботи № 2-1-1 на поточний ремонт квартири АДРЕСА_1 (після заливу) вартість відновлюваних будівельно-монтажних робіт у вищезазначеній квартирі станом на дату оцінки становить 1 868 грн. 83 коп.

Відповідно до положень ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому чи більшому розмірі.

Згідно з ч.ч. 4 та 5 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Стаття 322 ЦК України зобов`язує власника утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі 151 ЖК Української РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності їх вини в завданні шкоди позивачу.

Такі висновки ґрунтуються також і на положеннях ч. 2 ст. 1166 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд першої інстанції, встановивши факт залиття квартири позивачки, причину та розмір завданої шкоди її майну і врахувавши, що ОСОБА_1 як співвласник та особа, яка єдина проживає у квартирі (має цивільну процесуальну дієздатність), з якої відбувся витік води, не довела відсутність своєї вини у заподіянні шкоди, дійшов обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення позовних вимог про відшкодування майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири. Доказів відсутності своє вини у спричинені позивачці шкоди, відповідачкою суду не подано, як і не знайшли свого підтвердження аналогічні мотиви апеляційної скарги, в ході перегляду судового рішення в апеляційному порядку.

З огляду на встановлені судом підстави для відшкодування матеріальної шкоди, вірними є висновки суду першої інстанції про наявність підстав для відшкодування і моральної шкоди, розмір якої судом визначено з урахуванням вимог розумності і справедливості. Доводи апеляційної скарги не спростовують вірних висновків суду і в цій частині вирішення позовних вимог.

Згідно ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, суд першої інстанції дотримавшись норм матеріального та процесуального права, повно і всебічно з`ясувавши всі дійсні обставини спору сторін, вирішив дану справу згідно із законом і підстав для скасування ухваленого у справі судового рішення та задоволення поданої апеляційної скарги, виходячи з меж її доводів, апеляційний суд не вбачає.

Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення. Повний текст даного судового рішення складено 06 вересня 2019 року.

Керуючись ст. ст. 258, 259, 268, 367-369, 372, 374 ч.1 п.1, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України, колегія суддів,-

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 02 квітня 2019 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст постанови складено 06 вересня 2019 року.

Головуюча Копняк С.М.

Судді: Струс Л.Б.

Ніткевич А.В.