____________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/1707/19
Провадження № 2-п/520/111/19
УХВАЛА

про відмову у скасуванні заочного рішення

14.08.2019 року

Київський районний суд м. Одеси,

головуючий суддя Куриленко О.М.,

за участю представника заявника ОСОБА_5 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 26 березня 2019 року по цивільній справі № 520/1707/19 за позовом Одеської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання спадщини відумерлою,

ВСТАНОВИВ:

17 липня 2019 року заявник звернулась до суду з заявою, в якій просить суд скасувати заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 26 березня 2019 року по цивільній справі № 520/1707/19 за позовом Одеської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання спадщини відумерлою та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що вона не була належним чином повідомлена про розгляд справи та зазначає про наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.ст. 128-130 ЦПК України.

Представник заявника ОСОБА_3 - ОСОБА_5 у судовому засіданні заяву підтримала в повному обсязі.

Представник позивача по справі Одеської міської ради - Завальнюк Віталіна Андріївна у задоволенні зави просила відмовити, вказуючи на його необґрунтованість та безпідставність.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви

Дослідивши матеріали додані до заяви, суд доходить до висновку про те, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що в провадженні Київського районного суду м. Одеси перебувала цивільна справа № 520/1707/19 за позовом Одеської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання спадщини відумерлою.

Заочним рішенням Київського районного суду м. Одеси від 26 березня 2019 року позовні вимоги Одеської міської ради задоволено. Визнано спадщину після смерті ОСОБА_6 , що складається з 134/1000 частин квартири спільного заселення загальною площею - 102,5 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та 142/1000 частин кімнат у секції гуртожитку № 214, 209, 210, 211, 212, 213 , 215, 216 , АДРЕСА_5 відумерлою та передано її територіальній громаді відповідно до закону.

Як вбачається з відповіді адресно-довідкового бюро, яка надійшли на адресу суду 06.02.2019 року відповідач ОСОБА_3 зареєстрована за адресою АДРЕСА_6 за вказаною адресою і направлялась судова кореспонденція, проте відповідач фактично ухилявся від її отримання, оскільки поштове повідомлення тричі поверталось на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Згідно ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом . Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

У відповідності до ч.ч. 1-3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до ст.. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами : письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування . Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно ст.. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

Таким чином, суд вважає, що відповідач, нехтуючи своїми правами та обов`язками, не з`явився до суду, що дало суду можливість ухвалити заочне рішення у справі, зі згодою представника позивача, що відповідало положенням ст. 224 ЦПК України (в попередній редакції) , так як надані матеріали є повними і достатніми для розгляду справи у відсутності відповідача.

З вказаного можливо зробити висновок, що поважність причин неявки відповідача в судові засідання не доведена, так як і не були надані докази, які мали б істотне значення для вирішення справи, а твердження представника заявника щодо того, що відповідач проживала та перебувала зі спадкодавцем в шлюбних відносинах не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні.

У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд звертає увагу, що всі матеріали по справі були ретельно досліджені і в судовому засіданні та стосовно них в рішенні суду чітко відображена правова позиція з урахуванням норм матеріального права та наявних у справі документів.

Згідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 280-289 ЦПК України, суд ,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 26 березня 2019 року по цивільній справі № 520/1707/19 за позовом Одеської міської ради до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання спадщини відумерлою - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі непогодження з висновком суду, він має можливість оскаржити рішення до Одеського апеляційного суду в загальному порядку. У цьому випадку строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://ki.od.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Куриленко О. М.