Справа № 362/116/19
Провадження № 2/362/1267/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

15 серпня 2019 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Ковбеля М.М.,

при секретарі - Чорній М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Васильків цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом в якому зазначив, що 17.01.2018 року о 12 год. 30 хв. у Солом`янському районі міста Києва, на перехресті вул.Металістів та Ковальського провулку сталася ДТП, учасником якої була відповідач ОСОБА_2 , яка на момент ДТП керувала легковим автомобілем марки BMW з номерним знаком НОМЕР_1 та позивач ОСОБА_1 , який керував легковим атвомобілем марки Toyota Land Cruiser Prado з номерним знаком НОМЕР_2 , що призвело до пошкодження зазначених автомобілів.

Відповідно до Довідки №443163 про дорожньо-транспортну пригоду, ДТП сталося внаслідок порушення Відповідачем правил дорожнього руху.

Страховою компанією "ВіДі Страхування" були покриті збитки позивача, які він поніс внаслідок ДТП. Водночас, з боку страхової компанії позивачу було повідомлено про необхідність сплатити другу частину страхового платежу у розмірі 9699,50 грн. відповідно до Договору добровільного страхування наземного транспорту CLAU №9169.

Згідно відповіді на адвокатський запит з боку страхової компанії №15/04/8.10/165-18 від 18.06.2018 року, у разі відсутності страхових випадків в період дії Договору, Страховик не має права вимагати сплатити несплачену частку страхового платежу.

Таким чином, якби вказана дорожньо-транспортна пригода не сталася, позивач не мав би нести витрати у вигляді сплати другої частини страхового платежу у розмірі 9699,50 грн.

Разом з цим, внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, позивач не міг користуватися власним транспортним засобом, що викликало значні незручності у повсякденному житті, та потягло за собою наслідки у вигляді поганого самопочуття та пригніченого настрою, а тому вважає, що має право на відшкодування моральної шкоди.

Враховуючи вищевикладене, позивач просить стягнути з відповідача 9699,50 грн.- збитки, які він поніс у зв`язку з ДТП; 9699,50 грн. - моральна шкода, що була завдана позивачу внаслідок ДТП та 25000 грн. - витрати на професійну правничу допомогу. А також просить стягнути на його користь судові витрати.

Представник позивача подав до суду клопотання, в якому просить проводити розгляд справи без його участі, підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просив їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, у встановлений судом строк відповідач не подав відзиву на позов, у зв`язку з чим суд вирішив розглянути справу на підставі наявних у справі доказів.

Згідно ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

На підставі статті 280 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки представник позивача не заперечив проти такого вирішення справи.

Дослідивши і проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно і всебічно з`ясованих обставин дійшов до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову, з огляду на наступне.

17.01.2018 року о 12 год. 30 хв. у Солом`янському районі міста Києва, на перехресті вул.Металістів та Ковальського провулку сталася ДТП, учасником якої була відповідач ОСОБА_2 , яка на момент ДТП керувала легковим автомобілем марки BMW з номерним знаком НОМЕР_1 та позивач ОСОБА_1 , який керував легковим атвомобілем марки Toyota Land Cruiser Prado з номерним знаком НОМЕР_2 .

Відповідно до довідки про дорожньо транспортну пригоду №443163, дорожньо-транспортна пригода за участі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 сталася внаслідок порушення відповідачем п.16.11 ПДР України.

Згідно квитанції №0.0.943571167.1 ОСОБА_1 19.01.2018 року за договором КАСКО CLAU №9169 сплатив Товариству з додатковою відповідальністю "Страховій компанії "ВіДі Страхування" страховий платіж в сумі 9699,50 грн.

Відповідно до відповіді на адвокатський запит №15/04/8.10/165-18 від 18.06.2018 року, ТДВ "СК "ВіДі-Страхування" повідомило, що згідно з п.6.1.6.2 Договору добровільного страхування, дія Договору припиняється та Договір втрачає чинність за згодою Сторін, а також у наступних випадках: несплати Страхувальником страхового платежу (або його чергової частини) у встановлені Договором строки в повному обсязі. При цьому: якщо протягом строку дії Договору у встановлені строки Страхувальник не сплатить в повному обсязі чергову частину страхового платежу ( у разі сплати страхового платежу декількома частинами), дія Договору припиняється та Договір втрачає чинність з 00 год. 00 хв. дня, наступного за днем, що зазначений в Договорі як кінцева дата сплати чергового страхового платежу. При цьому, у разі відсутності страхових випадків в період дії Договору Страховик не має право вимагати сплатити несплачену частку страхового платежу.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до ч.2 ст.22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого прушеного права (реальні збитки). Згідно ч.3 ст.22 ЦК України, збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Частиною першою ст.1192 ЦК України, передбачено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

У разі коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб полагодити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди як при відшкодуванні в натурі, так і при відшкодуванні заподіяних збитків грішми, потерпілому на його вимогу відшкодовуються неодержані доходи у зв`язку із заподіянням шкоди майну.

Таким чином, стягненню з відповідача підлягає повна вартість завданих збитків у розмірі 9699,50 грн.

Згідно ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка полягає:

1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я;

2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів;

3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна;

4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", з наступними змінами, від 31 березня 1995 року N 4 розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Суд приймає до уваги що позивачу дійсно, у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу, доводилося докладати додактвоих зусиль для організації свого життя, а також той факт, що останній у зв`язку з ДТП отримав значний стрес, однак на думку суду зазначена сума у розмірі 9699,50 грн. є дещо завищеною, не відповідає дійсним обставинам справи, глибині та періоду страждань, не ґрунтується на засадах розумності та справедливості, а тому відшкодуванню підлягає сума в розмірі 5000 грн..

Крім того, у відповідності до п.1 ч.3 ст.133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно ст.137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Згідно матеріалів справи на підтвердження понесених витрат на професійну допомогу представником позивача надано: договір про надання правової допомоги №52FE-VB/09-08-2018 від 09 серпня 2019 року, укладений між позивачем ОСОБА_1 та Адвокатським об`єднанням "БЕРІЛСТОУН" та розрахунок сум витрат, які очікує понести ОСОБА_1 у зв`язку з розглядом судової справи від 24.01.2019 року, де вказано розмір витрат на правову допомогу у сумі 25000 грн.

Пунктом 4 вказано Договору про надання правової допомоги визначено, що правова допомога, що надається Об`єднанням сплачується в гривнях, шляхом переказу суми на банківський рахунок Об`єднання.

Враховуючи, що представник позивача не надав суду документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження тощо), суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні вимог позивача про стягнення витрат пов`язаних із наданням правничої допомоги.

Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 22, 23, 1166, 1167, 1192, 1194 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 81, 141, 259 - 263 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_3 , ІПН: НОМЕР_3 ) збитки, які поніс Позивач у зв`язку з дорожньо-транспортною пригодою в розмірі 9699,50 грн. та 5000 (п`ять тисяч) гривень моральної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_3 , ІПН: НОМЕР_3 ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі - 487,75 грн.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного судду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Васильківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, якщо такі не було подано.

Суддя: Ковбель М.М.