15.07.2019 Єдиний унікальний номер 205/4389/19
Провадження № 2/205/1999/19
15 липня 2019 року м. Дніпро
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська в складі головуючого судді Шавули В.С. розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, стягнення коштів, -
Позивач 23.05.2019 року звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та просить відшкодування шкоди та стягнення коштів за договором підряду укладений в усній формі про проведення ремонтних робіт у квартирі за адресою АДРЕСА_1 у сумі 17 930,99 грн. Мотивувала позов таким, що 23. 10.2018 року між донькою позивача ОСОБА_3 з відповідачем був укладений вказаний договір в усній формі. Відповідач мав виконати ремонтні роботи в квартирі. Прокласти електричну проводку, частково змінити каналізаційні труби, зробити кріплення для бойлера, покласти кахель в сан вузлі, встановити міжкімнатні двері тощо. Відповідачу було передано передоплату у розмирі 2000,00 грн. та 200 доларів США, в свою чергу відповідач повинен був скласти кошторис по затрачених коштах на матеріали та прикріпленими чеками, проте до сьогоднішнього часу Відповідач не надав жодного підтвердження потраченим коштам. Строки виконання робіт затягнулись на місяці. 13.12.2018 року відповідач здійснив кріплення для встановлення та підключення бойлеру. 14.12.2018 року працівниками ТОВ «ДІЄСА» було проведено встановлення бойлера на вже існуючи кріплення. Через годину як підключили бойлер і він наповнився водою, бойлер впав. При падінні він розбився сам, розбив унітаз та кахель, крім того всі крани де був підключений бойлер були вирвані, включаючи труби для підключення каналізації. Отже, такі непрофесійні та недобросовісні дії відповідача принесли позивачу збитків.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 24.05.2019р. відкрито провадження у вказаній справі, ухвалено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Відповідач ухвалу про відкриття спрощеного провадження з копією позовної заяви та доданими до неї документами отримав 18.06.2019 р., що підтверджується повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення, проте з відзивом на позов до суду не звернувся, будь-яких заяв чи клопотань суду не надав (а.с.42).
З огляду на викладене, а також враховуючи відсутність заперечень позивача проти ухвалення заочного рішення судом відповідно до ст.ст.280, 281 ЦПК України ухвалено проводити розгляд справи у заочному порядку.
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи по суті, суд встановив наступне.
ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 (а.с.9,10).
Як то зазначає позивач, 23.10.2018 року в усній формі між її донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_2 укладено договір підряду про проведення ремонтних робіт у квартирі за адресою АДРЕСА_1 .
Статтею 837 ЦК України передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Статтею 1212 ЦК України передбачено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.
Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.
Суд зауважує, що доказів того, що між сторонами укладено договір підряду, за яким відповідач зобов`язався виконати певні роботи та обсяг ремонтних робіт, які мав виконати відповідач, їх якість, оплата позивачем суду не надано. Крім того, жодних доказів отримання відповідачем будь яких грошей від позивача суду не надано. У свою чергу, надані позивачем в якості доказів фотокартки бойлера та водопровідних труб, кріплень, а також, квитанції, товарний чек, судом не можуть бути прийняті як належні, допустимі, достатні докази так як з них неможливо встановити ким саме здійснювались покупки та з якою метою, та ким саме було вмонтовано кріплення для бойлера.
У відповідності до ст. 3 ЦПК України, статті 15 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Визнання права власності є виключним способом захисту.
Згідно ч.1,7 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.
Таким чином, аналізуючи в сукупності наявні по справі докази, за своїм власним переконанням суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, безпідставними, недоведеними, у зв`язку із чим, не підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання щодо судових витрат, згідно ст. 141 ЦПК України, сплачені позивачем судові витрати не підлягають відшкодуванню, у зв`язку із відмовою у задоволенні позову.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.15-16, 837 Цивільного кодексу України,ст.ст.4, 6, 10, 12, 13, 81-83, 141, 247, 263-264, 268, 280-282 Цивільно-процесуального кодексу України, суд,-
У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, стягнення коштів - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 19.07.2019 року.

Суддя В. С. Шавула