Ухвала

09 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 639/5462/18

провадження № 61-11861св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Ступак О. В., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Харківська міська рада,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на постанову Харківського апеляційного суду від 21 травня 2019 року у складі суддів: Сащенко І. С., Коваленко І. П., Овсяннікової А .І.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій

У березні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Харківської міської ради, в якому просила визнати за нею право власності на 27/100 частин житлового будинку літ. «А-1» з прибудовами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову ОСОБА_1 посилалась на те, що з 1997 року вона була зареєстрована та постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_3 , яка також була зареєстрована та постійно проживала за вищевказаною адресою.

ОСОБА_3 на праві власності належало 27/100 частин житлового будинку літ. «А-1» з прибудовами за адресою: АДРЕСА_1 , але правовстановлюючі документи були втрачені ще за життя матері.

Оскільки у позивача відсутні правовстановлюючі документи, які підтверджують належність спірного майна на праві власності її померлій матері, оформити свої спадкові права вона не має можливості.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 18 березня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено. Визнано за ОСОБА_1 право власності у порядку спадкування за законом на 27/100 частини житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель та споруд, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті матері - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відсутність оригіналу правовстановлюючого документу про належність спадкового майна, а саме: частини житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель по АДРЕСА_1 , спадкодавцеві на день її смерті являється перешкодою для отримання позивачем у приватного нотаріуса свідоцтва про право на спадкування. Суд, даючи оцінку вищевикладеному, прийшов до висновку, що позивач є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 , та за нею повинно бути визнано право власності в порядку спадкування за законом.

Постановою Харківського апеляційного суду від 21 травня 2019 року апеляційну скаргу Харківської міської ради задоволено. Рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 18 березня 2019 року скасовано. Ухвалено нове рішення, яким позов ОСОБА_1 залишений без задоволення.

Апеляційний суд, дослідивши докази у справі, прийшов до висновку, що позивач здійснила всі необхідні дії для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , але не прийняла її через обставини, що від неї не залежать. Право на спадщину на будинок позивачем не оформлювалось у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів.

Згідно з довідкою, виданою Комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», станом на 27 серпня 2018 року власниками житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , є ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 Тобто спірний житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами належить на праві спільної часткової власності п`яти співвласникам. Померлій ОСОБА_3 належало 27/100 частин житлового будинку.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції, з ухваленням нового судового рішення про відмову ОСОБА_1 у задоволенні позову, апеляційний суд прийшов до висновку, що суд першої інстанції не врахував вимог статті 55 Конституції України, статей 3, 5, 12, 48, 51 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), пункту 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», не з`ясував усіх обставин справи та не обговорив питання про необхідність залучення до участі у справі в якості співвідповідачів співвласників спірного будинку з оформленням цієї процесуальної дії відповідно до вимог статті 51 ЦПК України, що має значення для правильного вирішення цього спору.

При цьому, апеляційний суд звернув увагу, що вказане не перешкоджає ОСОБА_1 звернутися до суду з окремим позовом, визначивши коло належних відповідачів.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги, позиції інших учасників справи

У червні 2019 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 . із застосуванням засобів поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 21 травня 2019 року, в якій скаржник, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права,просила скасуватиоскаржувану постанову та залишити без змін рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 18 березня 2019 року.

Касаційна скарга мотивована тим, що ні позивач, як єдина спадкоємиця, ні її померла мати - власниця 27/100 частин житлового будинку, не мають ніякого відношення до будівництва самочинної прибудови літ. а8 (прим. літ. 3-6, 3-7) у спірному житловому будинку. Зазначена прибудова побудована відповідно до технічної документації у 2009 році, здійснена іншим співвласником - ОСОБА_6 та на день відкриття спадщини не увійшла до складу спадщини, тому, навіть за умови її подальшої легалізації, не може бути набута у власність в порядку спадкування. Заявник посилається, що у даному випадку відсутні передбачені статтею 119 Цивільного кодексу України (у редакції 1963 року) та частиною третьою статті 357 чинного Цивільного кодексу України підстави на відповідне збільшення частки співвласників у праві спільної часткової власності, зазначає, що вимог про поділ нерухомого майна позивач не заявляла, а тільки просила визнати її право на спадкування.

Також зазначає, що апеляційна скарга Харківської міської ради не містила посилання на порушення норм процесуального права щодо порушення інтересів інших осіб, у зв`язку з чим апеляційна інстанція вийшла за межі доводів та вимог апеляційної скарги, порушивши статтю 367 ЦПК України. Оскільки позовом права інших осіб, окрім держави, в особі територіальної громади Харківської міської ради, не були затронуті, позивач не ставила питання про залучення інших співвідповідачів, зокрема співвласників.

Станом на дату постановлення ухвали від інших учасників справи не надходило відзивів на касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 .

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 08 липня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у зазначеній цивільній справі, витребувано матеріали справи з Жовтневого районного суду м. Харкова та надано учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Позиція Верховного Суду

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання права власності, за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на постанову Харківського апеляційного суду від 21 травня 2019 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на 18 вересня 2019 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. Ю. Гулейков

О. В. Ступак

Г. І. Усик