КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________
Справа №359/6602/18
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

27 серпня 2019 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Рейнарт І.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою першого заступника прокурора Київської області в інтересах територіальної громади с. Гнідин Бориспільського району Київської області на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 травня 2019 року (суддя Муранова-Лесів І.В.) у цивільній справі за позовом першого заступника прокурора Київської області в інтересах територіальної громади с. Гнідин Бориспільського району Київської області до Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Державне підприємство «Бориспільське лісове господарство», ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про визнання недійсними рішень та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння,

встановив:

рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 травня 2019 року, яке доповнено додатковим рішенням від 18 липня 2019 року, у задоволенні позову відмовлено.

На вказане рішення суду 11 липня 2019р. перший заступник прокурора Київської області Грабець І.Н. направив до суду апеляційну скаргу, яку ухвалою судді Київського апеляційного суду від 25 липня 2019 року було залишено без руху з визначенням строку для надання документів про оплату судового збору.

Копія ухвали судді від 25 липня 2019 року отримана уповноваженою особою 29 липня 2019р., що підтверджується даними пошукового сайту «Укрпошта» по номеру ідентифікатора внутрішнього поштового відправлення 760 (с.с.134-136 том 4), тому строк для надання документів про оплату судового збору з урахуванням вихідних днів закінчився 5 серпня 2019р.

8 серпня 2019р. на адресу Київського апеляційного суду надійшов лист заступника прокурора Київської області Голинського Я.О., в якому позивач не погоджується із розрахунком судового збору, наведеного в ухвалі від 25 липня 2019 року, та просить вирішити питання щодо перерахунку суми судового збору за подання апеляційної скарги та визначити остаточну його суму у розмірі 7 929грн, а у разі незадоволення даного клопотання - продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги. При цьому, позивач посилається на те, що пред`явлення даного позову прокуратурою є одним із заходів щодо охорони земель, тому суму судового збору визначено виходячи з нормативної, а не експертної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення. Також суду надано платіжне доручення від 10 липня 2019р. про сплату 11 липня 2019 року 7 929грн судового збору.

Надаючи оцінку вищевикладеним доводам позивача, слід зазначити наступне.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

Як було зазначено в ухвалі від 25 липня 2019 року, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).

Крім того, в ухвалі було зазначено, що лист Головного управління Держгеокадастру у Київській області від 18 січня 2018 року, в якому визначена нормативна оцінка 1 га ріллі по Київській області, не є належним доказом у підтвердження вартості спірних земельних ділянок, тому доводи позивача про необхідність застосування нормативної грошової оцінки земель є безпідставними.

Посилання позивача на позицію Київського апеляційного суду, викладену у постанові від 6 червня 2019 року у справі № 363/1409/18, не може бути підставою для зменшення суми судового збору до визначеної позивачем, оскільки такі висновки не є обов`язковими для врахування.

Та обставина, що судом першої інстанції позовна заява була прийнята до розгляду без оплати судового збору у повному обсязі, не може бути підставою для звільнення позивача від оплати судового збору за подачу апеляційної скарги у повному обсязі, так як у підпункті 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «про судовий збір» зазначено, що розмір судового збору за подання апеляційної скарги визначається від ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не була сплачена.

Частиною 2 статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Заявляючи клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, заступник прокурора Київської області не наводить обґрунтування свого клопотання, так як у листі заявник зазначає про свою незгоду із визначеним розміром судового збору та не зазначає про намір сплатити визначений в ухвалі судовий збір.

Крім того, частиною 2 статті 185 ЦПК України законодавець визначив, що строк для усунення недоліків не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, а станом на 27 серпня 2019 року позивачем недоліки апеляційної скарги не усунені у повному обсязі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватися, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

У справі Трух проти України (2003р.) Європейський суд дав оцінку застосуванню процесуальних обмежень у вигляді обов`язку сплатити мито, надати копії документів у певній кількості та направити звернення до конкретного суду. Європейський суд не виявив жодних підстав вважати, що застосування згаданих процесуальних обмежень у цій конкретній справі було свавільним чи невиправданим. Відповідно, скарга заявника про

відсутність доступу до суду була відхилена як необґрунтована.

Отже, вимога про оплату судового збору не є перепоною для звернення до суду та не порушує гарантованого права сторони на судовий захист, а направлена на відшкодування витрат, які несе держава, для забезпечення здійснення правосуддя.

Статтею 3 ЦК України встановлено, що загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність.

За таких обставин, встановлення діючим законодавством права на апеляційний перегляд справи, не може бути підставою для невиконання особою, яка бажає реалізувати своє право на апеляційне оскарження судового рішення, норм законодавства, які визначають дотримання певних умов для здійснення такого права, зокрема, сплату судового збору, що передбачено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, згідно якої, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки подана апеляційна скарга оплачена судовим збором не у повному обсязі, у наданий строк та визначений законодавцем строк позивачем доказів сплати судового збору у повному обсязі не надано, апеляційна скарга підлягає поверненню позивачу.

Керуючись статтями 127, 185, 357 ЦПК України, суддя

ухвалив:

клопотання заступника прокурора Київської області Голинського Я. про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу першого заступника прокурора Київської області в інтересах територіальної громади с. Гнідин Бориспільського району Київської області на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 травня 2019 року у цивільній справі за позовом першого заступника прокурора Київської області в інтересах територіальної громади с. Гнідин Бориспільського району Київської області до Гнідинської сільської ради Бориспільського району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Державне підприємство «Бориспільське лісове господарство», ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про визнання недійсними рішень та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя