КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
369/205/17 Доповідач-Чобіток
У Х В А Л А
19 серпня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді Чобіток А.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 ОСОБА_3 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 червня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4, виконавчого комітету Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області , третя особа: державний нотаріус Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Панікар В.М. про визнання недійсними рішення ради, державного акту та свідоцтва про право на спадщину , -
у с т а н о в и в :
У грудні 2016 року позивач звернулась до суду першої інстанції з позовом про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину. У жовтні 2017 року ОСОБА_2 збільшила позовні вимоги та додатково просила визнати недійсними рішення ради та державного акту про право власності на земельну ділянку.
Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 червня 2019 року в задоволенні позову відмовлено.
Не погодившись з указаним рішенням суду, представник позивача ОСОБА_3 за своїм підписом подав апеляційну скаргу, яка містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.
30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 02.06.2016 № 1401-VIII, яким внесено зміни до Конституції України та доповнено Основний Закон окремими статтями.
Підпунктом 11 пункту 161 розділу ХV «Перехідні положення» Конституції України, передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.
Пунктом 1 частини 4 ст. 356 ЦПК України визначено, що до апеляційної скарги додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавались.
Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.
Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» ( ч. 4 ст. 62 ЦПК України).
З матеріалів справи вбачається, що представник позивача ОСОБА_2 ОСОБА_3, діяв у суді першої інстанції на підставі довіреності від 13.09.2016 року, строк дії якої до 13.09.2019 року. На підставі цієї ж довіреності ОСОБА_3 підписав та подав апеляційну скаргу від імені ОСОБА_2 ( а.с. 26 том 1, 43 том 2).
Однак, представник позивача, подавши апеляційну скаргу на підставі довіреності, не надав до суду документа, який підтверджує його статус адвоката ( свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю). Довіреність визначає лише межі наданих представникові прав та перелік дій, які він може вчиняти для виконання доручення.
Отже, представнику позивача ОСОБА_3, на підтвердження статусу адвоката необхідно подати до суду апеляційної інстанції свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.
Зважаючи на виявлені недоліки апеляційної скарги щодо підтвердження повноважень представника, правові підстави розглядати клопотання представника ОСОБА_2 ОСОБА_3 про поновлення строку на апеляційне оскарження, на даний час, відсутні.
При цьому суд апеляційної інстанції розяснює, що апеляційну скаргу на вказане рішення суду першої інстанції вправі подати особисто ОСОБА_2 з одночасним поданням заяви про поновлення строку на її подачу.
Крім того, апеляційна скарга не оплачена судовим збором.
Підпунктом 6 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», визначено, що за подання апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір справляється у розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.
Згідно із ч. 2, 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред'явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у редакції на час подання позову в грудні 2016 року, ставка судового збору при поданні фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру складала - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, а в жовтні 2017 року ( під час збільшення позовних вимог) 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлені на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду ( січень 2016 року - розмір мінімальної заробітної плати 1378,00 грн., 0,4 її розміру 551,20 грн.; січень 2017 року - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1600 грн., 0,4 його розміру розмірів - 640,00 грн.).
Як убачається з матеріалів справи, то позов складається з трьох вимог немайнового характеру, унаслідок чого за вимогу про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину (заявлена в грудні 2016 року), судовий збір при поданні позову підлягав сплаті в розмірі 551,20 грн., а за вимоги про визнання недійсними рішення ради та державного акту про право власності на земельну ділянку ( заявлені у 2017 році) по 640,00 кожна, а всього 1831,20 грн. ( 551,20+640+640).
Оригінал квитанції про сплату судового збору необхідно подати до суду апеляційної інстанції.
Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 ОСОБА_3 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 червня 2019 року слід залишити без руху, попередивши про те, що в разі невиконання ухвали суду, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.
Керуючись ст.ст. 4, 6 Закону України «про судовий збір», ст. ст. 356 , 357 ЦПК України, -
у х в а л и в :
Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 ОСОБА_3 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 04 квітня 2019 року залишити без руху строком не більше ніж на десять днів з дня отримання ухвали.
У разі невиконання ухвали суду апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя : А.О. Чобіток