Справа №489/2993/19
Провадження №2/489/1627/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2019 року м. Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі: головуючого - судді Рум`янцевої Н.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Житлово-комунального підприємства «Південь» Миколаївської міської ради про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом в якому просить стягнути з ЖКП ММР «Південь середній заробіток за весь період затримки розрахунку у розмірі 16209,25 грн. Позовні вимоги мотивував тим, що з 22.05.2009 до 21.09.2018 він перебувала у трудових відносинах із Житлово-комунальним підприємством Миколаївської міської ради «Південь». Наказом від 21.09.2018 №216-к її звільнено з посади на підставі п.1 ст.40 КЗпП України, у зв`язку із скороченням штату працівників. Однак у день звільнення, а саме 21.09.2018, відповідач не здійснив розрахунок по заробітній платі, що є грубим порушенням законодавства про працю. На день звільнення заборгованість відповідача становила 8596,01 грн., вказану суму стягнуто судовим наказом Ленінського районного суду м.Миколаєва від 13.11.2018 року, однак виплати здійснено частинами 16.11.18 два платежі по 2385,44 грн., 2765,67 грн. та 06.03.2019 у розмірі 3434,90 грн. Внаслідок грубого порушення відповідачем законодавства змушений звернутись до суду із вказаним позовом.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь - якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Від сторін клопотання про проведення розгляду справи з їх викликом в судове засідання не надійшло, тому суд провів розгляд справи за наявними у ній матеріалами.

Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

З`ясувавши обставини та дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що встановлені наступні факти та відповідні правовідносини.

Згідно копії трудової книжки серії ОСОБА_1 наказом №62к від 22.05.2009 року прийнята на посаду двірника Житлово-експлуатаційної контори №10.

Наказом №216-к про припинення трудового договору звільнено 21 вересня 2018 року ОСОБА_1 з посади двірника Житлово-експлуатаційної контори №16 у зв`язку зі скороченням штату працівників п.1 ст.40 КЗпП України на підставі наказу про скорочення штату працівників від 23.07.2018 року №273. Передбачено виплатити вихідну допомогу в розмірі середньомісячної заробітної плати та компенсацію за 9 календарних днів невикористаної щорічної відпустки.

З довідки відповідача від 21.09.2018, вбачається, що позивачу нараховано у серпні 2018 року - заробітну плату у сумі 4006,84 грн.; у вересні 2018 року - заробітну плату у сумі 6970,55 грн., а всього - 10977,39 грн. Утримано: у серпні 2018 року - 781,33 грн.; у вересні 2018 року - 1359,26 грн.; всього утримано 2140,59 грн. Всього заборгованість по заробітній платі до сплати ЖКП ММР «Південь» перед ОСОБА_1 становить - 8586,01 грн.

Відповідно до п. 20 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.12.99 року № 13 установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст.117 КЗпП України стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності.

Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100.

З урахуванням цих норм, зокрема абзацу третього пункту 2 Порядку, середньомісячна заробітна плата за час затримки розрахунку обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто дню звільнення працівника з роботи.

Відповідно до пункту 5 розділу IV Порядку основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час затримки розрахунку, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно пункту 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - календарних днів за цей період.

Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час затримки розрахунку, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді (абзац другий пункту 8 Порядку).

Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства (абзац третій пункту 8 Порядку).

Крім того, положеннями розділу III Порядку передбачені виплати, які підлягають і не підлягають урахуванню (зокрема, одноразові виплати, соціальні виплати, окремі види премій тощо) при обчисленні середньої заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплати за час затримки розрахунку.

Визначаючи середню заробітну плату відповідно до зазначених положень законодавства, суд має взяти до уваги наступне.

Згідно довідки ЖКП «Південь» №248 від 28.05.19 середньоденна заробітна плата ОСОБА_1 склала 140 грн. 95 коп.

Позивач надав розрахунок середнього заробітку за період затримки виплати сум, що належать звільненому працівникові з урахуванням середньоденної заробітної плати та робочих днів з дня звільнення по день здійснення останньої виплати 06.03.19 року, що підтверджується випискою по надходженням по картці виданої на ім`я ОСОБА_1 (а.с.5,6).

Однак суд не погоджується із наданим розрахунком, адже позивачем зазначена невірна кількість робочих днів у місяці, а саме у грудні 2018 року 22 робочих дня замість вірного 20 робочих днів, тому судом здійснено власний розрахунок.

Судом встановлено, що кількість днів затримки розрахунку при звільненні з 21 вересня 2019 року по 06 березня 2019 року (день останньої виплати) становить 113 робочих днів (вересень 2018 року - 5 робочих днів, жовтень 2018 року - 22 робочих дня, листопада 2018 року - 22 робочих дня, грудень 2018 року - 20 робочих днів, січень 2019 - 21 робочий день, лютий 2019 - 20 робочих дня, березень 2019 - 3 робочих дня).

Таким чином, розмір середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 21 вересня 2018 року по 06 березня 2019 року становить 15927,35 грн. (із розрахунку 140 грн. 95 коп. (середньоденний заробіток) х робочі дні), який і підлягає до стягнення з відповідача на користь ОСОБА_1 .

Аналізуючи перелічені норми матеріального та процесуального права, взявши до уваги встановлені обставини, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Житлово-комунального підприємства «Південь» Миколаївської міської ради про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, оскільки позивачем невірно виконаний розрахунок.

Згідно із ч. 6 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 89, 141, 259, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Житлово-комунального підприємства «Південь» Миколаївської міської ради про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку із порушенням строків її виплати - задовольнити частково.

Стягнути з Житлово-комунального підприємства Миколаївської міської ради «Південь» () на користь ОСОБА_1 , РНКОПП НОМЕР_1 середній заробіток за весь період затримки розрахунку від 21.09.2018 по день останньої виплати 06.03.2019 у розмірі 15927 грн. 35 коп. (п`ятнадцять тисяч дев`ятсот двадцять сім гривень тридцять п`ять копійок)

Стягнути з Житлово-комунального підприємства Миколаївської міської ради «Південь» () на користь держави судовий збір у розмірі 768,40 коп.

Апеляційна скарга на судове рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності з п. 15.5 Розділу ХІІІ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Ленінський районний суд міста Миколаєва або в порядку статті 355 ЦПК України безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: Житлово-комунальне підприємство «Південь» Миколаївської міської ради, місцезнаходження за адресою: м.Миколаїв, вул. Олійника, буд.9-А.

Суддя Ленінського районного

суду міста Миколаєва Н.О. Рум`янцева

Повний текст судового рішення складено «13» серпня 2019 року.