ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 636/1788/19
Провадження № 2/636/1236/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

14 серпня 2019 року Чугуївський міський суд Харківської області

у складі: головуючого - судді Гуменного З.І.,

секретаря судового засідання Шикової К.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві справу за позовом АТ «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

АТ «Акцент-Банк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № АВН0RG42 від 07.12.2017 в розмірі 24590,66 грн.

В обґрунтування позовних вимог посилалось на те, що відповідно до укладеного договору ОСОБА_1 отримав кредит у розмірі 17045,59 грн. зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 0,12% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами банку» складає між ним і банком кредитно-заставний договір. АТ «Акцент-Банк» свої зобов`язання за даним договором та угодою виконав у повному обсязі, надавши відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. Відповідач належним чином свої зобов`язання щодо повернення кредиту не виконував. У зв`язку із зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором станом на 29.11.2018 утворилась заборгованість - 24590,66грн., яку банк просить стягнути з відповідача.

Від представника позивача разом з позовом надійшла заява, згідно якої він просив позов задовольнити та розглядати справу в його відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, причину неявки суду не повідомив, про дату та час розгляду справи, згідно з ч. 8 ст. 128 ЦПК України, повідомлявся своєчасно та належним чином, шляхом направлення судових повісток, про що свідчать зворотні повідомлення про вручення поштового відправлення, які містяться в матеріалах справи, відзив із зазначенням заперечень проти позову з посиланням на докази, якими вони обґрунтовуються, не надав, заяв про розгляд справи в його відсутності не надходило.

Враховуючи, що відповідно до положень ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, а також те, що позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, а відповідач відзив не подав, наявні всі умови, встановлені ст. 280 ЦПК України, які необхідні для ухвалення заочного рішення.

Таким чином, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутність сторін за доказами, що містяться в матеріалах справи при заочному розгляді справи відповідно до положень ст. 281 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 07.12.2017 року між АТ «Акцент-Банк» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № АВН0RG42, відповідно до якого ОСОБА_1 отримав кредит у розмірі 17045,59 грн. строком на 36 місяців з 07.12.2017 по 12.06.2020 року включно, зі сплатою відсотків за користування кредитом 0,12% річних, зі щомісячним платежем у розмірі 1156,20 грн., у період сплати з 15 по 20 число кожного місяця (а.с. 4).

Своїм підписом в заяві відповідач погодився з тим, що дана заява, разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку» становлять між позичальником та банком кредитно-заставний договір.

Відповідач ознайомився та погодився з «Умовами та правилами надання банківських послуг», а також з «Тарифами Банку», які були йому надані для ознайомлення. Також відповідача повідомлено, що «Умови та правила надання банківських послуг» розміщені на офіційному сайті банку та він зобов`язався виконувати вимоги «Умов та правил надання банківських послуг» та регулярно ознайомлюватися з їх змінами на сайті банку.

Статтею 634 ЦК України передбачена можливість укладення договору приєднання, тобто договору, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Статтею 204 ЦК України визначено, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом, або якщо він не визнаний судом недійсним.

Згідно ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Зважаючи на зазначене, суд приходить до висновку, що між банком та відповідачем шляхом підписання заяви позичальника на отримання кредиту було укладено в письмовій формі кредитний договір.

Таким чином, факт укладення між сторонами кредитного договору доведений належними та допустимими доказами.

Відповідно до ст.ст. 525, 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та закону.

Матеріали справи свідчать, що станом на 29.11.2018 сума заборгованості за кредитним договором складає 24590,66 грн., з яких:

- 16573,44 грн. - заборгованість за кредитом;

- 15,28 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом;

- 6818,20 грн. - заборгованість по комісії за користування кредитом;

- 1183,74 грн. - пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором;

а також штрафи відповідно до пункту 5.3 Умов та правил надання банківських послуг:

- 0,00 грн. - штраф (фіксована частина);

- 0 грн. - штраф (процентна складова) (а.с.19).

Відповідно до положень ст.ст. 526, 530, 610, ч. 1 ст. 612 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином, у встановлений термін, відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч.2 ст.549 цього Кодексу).

Суд не погоджується з нарахованою позивачем пенею, оскільки у заяві позичальника, яка підписана відповідачем, відсутні умови про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру.

Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором, яка надрукована мілким шрифтом та не читається, у позові не посилається на підстави її нарахування.

Крім того, позивач у позові зазначив, що підписана заява позичальника разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», які викладені на сайті банку, Тарифами складає між відповідачем та банком кредитно-заставний договір. При цьому, матеріали справи не містять підтверджень, що саме ці Витяг з Тарифів та Витяг з Умов розумів відповідач та ознайомився і погодився з ними, підписуючи заяву позичальника, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та щодо сплати неустойки (пені, штрафів), та, зокрема саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви розмірах і порядках нарахування.

Крім того, роздруківка із сайту позивача належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування, що підтверджено й у постанові Верховного Суду України від 11 березня 2015 року (провадження № 6-16цс15).

За таких обставин, підстави для стягнення з боржника на користь позивача пені відсутні.

Отже, враховуючи принцип справедливості, добросовісності, розумності цивільного законодавства, суд вважає за доцільне зменшити суму заборгованості відповідача за кредитним договором, виключивши з розміру заборгованості за кредитним договором заборгованість за пенею.

З огляду на наведене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за вказаним кредитним договором, яка складається з заборгованості за кредитом, заборгованості по процентам за користування кредитом та заборгованості по комісії за користування кредитом.

Будь-яких належних та допустимих доказів в підтвердження існування істотних обставин у відповідача, які слугували б поважною причиною невиконання взятих на себе зобов`язань, суду не надано.

Оскільки позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню, то відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України суд присуджує судові витрати позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у розмірі (23406,92/24590,66 х 1921= 1828,53).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 4, 10, 133, 141, 259, 263, 265, 268, 272, 273, 288, 289, 352, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позов Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Суми, на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк», що знаходиться за адресою: 49074, м. Дніпро, вул. Батумська, 11, , , заборгованість за кредитним договором № АВН0RG42 від 07.12.2017 року у розмірі 23406,92 грн., яка складається з: заборгованості за кредитом у сумі 16573,44 грн., заборгованості по процентам за користування кредитом у сумі 15,28 грн., заборгованості по комісії за користуванням кредитом у сумі 6818,20 грн.; а також судовий збір у розмірі 1828,53 грн., всього - 25235 (двадцять п`ять тисяч двісті тридцять п`ять) грн. 45 коп.

В задоволенні інших позовних вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя -