СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 760/198/17
№2-ві/760/28/19
У Х В А Л А

І . Вступна частина

13 серпня 2019 року в місті Києві

Солом`янський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Коробенка С.В.

за участю секретаря Семененко А.Д.

розглянув заяву адвоката Самарець Аліни Миколаївни, поданої в інтересах Відповідача ОСОБА_1 , про відвід судді Шереметьєвої Л.А., головуючої справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним, вселення та усунення перешкод у користуванні квартирою, відшкодування шкоди.

ІІ. Описова частина

12 липня 2019 року в канцелярію суду представником Відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Самарець А.М. було подано заяву про відвід головуючого судді Шереметьєвої Л.А. у справі №760/198/17.

Необхідність відведення судді Шереметьєвої Л.А. від розгляду справи адвокат мотивувала тим, що в неї виникли сумніви в неупередженості судді після того, як вона вступивши у справу, ознайомилася з її матеріалами.

В обґрунтування відводу адвокат Самарець А.М. посилається на те, що головуючим були долучені до матеріалів справи подані представником позивача не засвідчені у встановленому порядку докази, частина з яких нерозбірлива.

Крім того, як стверджує адвокат, згідно з журналом підготовчого судового засідання від 27 червня 2019 року було постановлено протокольну ухвалу без видалення до нарадчої кімнати про відмову в прийнятті до розгляду зустрічного позову. Проте в матеріалах справи, а також в Єдиному державному реєстру судових рішень міститься письмова ухвала суду за наслідками розгляду даного питання, яка не видавалася і не направлялася сторонам, що, на думку заявника, свідчить про фальсифікацію процесуальних документів та порушення прав відповідачів.

Крім того, представник Відповідача зазначив, що 10 липня 2019 року головуючий повідомила про надходження до суду декількох заяв від позивача, в тому числі заяви про часткову зміну предмету та підстав позову, заяви про виклик свідків та заяви про долучення документів, і без ознайомлення відповідачів, не дивлячись їх заперечення, долучила зазначені документи до матеріалів справи.

При цьому, на переконання адвоката, головуючий порушила процесуальні норми, зокрема, не врахувала того, що цивільне процесуальне законодавство не допускає одночасної зміни підстав та предмету позову; не поставила на обговорення питання про заміну відповідача, не постановила відповідної ухвали; не постановила відповідної ухвали про відмову від частини позовних вимог, виключила відповідача ОСОБА_1 зі складу учасників справи, не зважаючи на те, що справа стосується його прав та інтересів.

Адвокат Самарець А.М. зазначає, що вказані обставини свідчать про зацікавленість головуючого в конкретному вирішенні справи, її можливу упередженість та необ`єктивність.

З ухвали головуючої у справі №760/198/17 (2/760/769/19) судді Шереметьєвої Л.А. від 06.08.2019 вбачається, що нею не встановлено обставин, які б свідчили про обгрунтованість заявленого їй відводу.

У зв`язку з викладеним вирішення питання про відвід судді Шереметьєвої Л.А. передане у встановленому порядку судді Коробенку С.В.

ІІІ. Мотивувальна частина

Статтею 36 ЦПК України визначений перелік підстав для відводу (самовідводу) судді, серед яких є наявність обставин, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з частинами 2 та 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Пункт 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» передбачає, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

Дослідивши підстави заявленого відводу, суд вважає необхідним зазначити наступне.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 214 ЦПК України головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

У разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу.

Із заяви про відвід вбачається, що в ній Заявником аналізуються головуючого при прийнятті процесуальних рішень та висловлюється оцінка відповідності поведінки головуючого нормам процесуального законодавств.

За змістом ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Викладені представником Відповідача аргументи у підтвердження необхідності відводу головуючого у справі, на переконання суду, жодним чином не відображають будь-якої упередженості головуючого по відношенню до сторін у справі, а лише свідчать про незгоду адвоката з формою виконання суддею своїх обов`язків, передбачених ч.2 ст. 214 ЦПК України щодо забезпечення додержання послідовності та порядку судового процесу.

З огляду на викладене вище, суд не вбачає підстав для відводу головуючого.

ІV. Резолютивна частина

Керуючись ст.ст.36, 40 ЦПК України, суд ухвалив:

1.У задоволенні заяви адвоката Самарець А.М., поданої в інтересах Відповідача ОСОБА_1 , про відвід головуючого судді Шереметьєвої Л.А. у справі №760/198/17 відмовити.

2.Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: