РОЗІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 327/129/19
Провадження № 2/327/69/2019
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30.07.2019 року смт. Розівка
Розівський районний суд Запорізької області у складі:
головуючого судді - Завіновської А.П.,
за участю секретаря судового засідання - Літвінової Т.А.
за відсутністю учасників справи,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні в залі суду цивільну справу № 327/129/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
08.04.2019 року АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду із наведеним вище позовом до ОСОБА_1 , в обґрунтування якого зазначав наступне.
24.09.2012 року АТ КБ «ПриватБанк» (раніше - ПАТ КБ «ПриватБанк») та ОСОБА_1 шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку, уклали договір № б/н (далі - Договір), згідно з яким останній отримав кредит у розмірі 400, 00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 30,00 % на рік (кредитний ліміт та відсотки змінювались згідно до умов кредитування) на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки (09/21).
ОСОБА_1 підтвердив свою згоду на те, що підписана анкета-заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку складають між ним та Банком договір, що підтверджується його підписом у заяві.
АТ КБ «ПриватБанк» свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, надавши ОСОБА_1 кредит, водночас останній порушив умови Договору і має прострочену заборгованість станом на 18.03.2019 року в сумі 16 057, 03 грн., яка склалася із заборгованості за тілом кредиту - 7 265, 71 грн., заборгованості за простроченим тілом кредиту - 3 011, 32 грн., пені за прострочене зобов`язання - 3 842, 60 грн., пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. - 696, 59 грн., штрафу (фіксованої частини) - 500, 00 грн., штрафу (процентної складової) - 740, 81 грн.
ОСОБА_1 в добровільному порядку не вжив заходів щодо погашення заборгованості, а тому АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду із вищевказаним позовом.
З огляду на вказане, позивач просив стягнути з ОСОБА_1 зазначену вище суму заборгованості за кредитним договором, а також суму понесених судових витрат у розмірі 1 921 грн. 00 коп.
Ухвалою Розівського районного суду Запорізької області від 30.05.2019 року у вказаній справі було відкрито провадження та її призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 19.06.2019 року, і відповідачу надано строк для подання відзиву на позовну заяву. В подальшому розгляд справи було відкладено на 30.07.2019 року.
Представник позивача АТ КБ «ПриватБанк» в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Крім того, подав клопотання про розгляд справи у його відсутність, повідомивши, зокрема про те, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечує проти ухвалення заочного рішення у справі за наявності для цього правових підстав.
Відповідач ОСОБА_1 , в судове засідання повторно не з`явився, без повідомлення (поважних) причин, відповідно до норм ст. 131 ЦПК України, вважається таким, що був належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи. Відзив не подав.
Виходячи з наведеного, а також положень ч. 3 ст. 211, ст. 280 ЦПК України, суд доходить висновку про можливість здійснення судового розгляду за відсутності учасників справи, на підставі наявних матеріалів та за письмової згоди представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх учасників справи.
Перевіривши матеріали справи, дослідивши наявні в них докази та надавши їм оцінку, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Частиною 1 статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлені наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини.
24.09.2012 року АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку, уклали договір б/н, відповідно до якого останній отримав кредит у 400,00 грн., у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30,00 % на рік (кредитний ліміт та відсотки змінювались згідно до умов кредитування) на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки - останній день вересня 2021 року (а.с. 46, 47).
При цьому, ОСОБА_1 підтвердив свою згоду на те, що підписана анкета-заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку складають між ним та Банком договір, що підтверджується його підписом у цій заяві (а.с. 68).
Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Суд приходить до висновку, що укладений між сторонами кредитний договір від 24.09.2012 року, по своїй суті є договором приєднання, відповідно до ст. 634 ЦК України.
Частиною 1 статті 1054 ЦК України, визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти, (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (ч. 1 ст. 530 ЦК України).
Згідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Виходячи з положень ч.ч. 1, 2 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.
Нормами статті 611 ЦК України визначено правові наслідки порушення зобов`язання, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки (п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України).
Згідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Відповідно до п. 2.1.1.5.5, п 2.1.1.5.6 Умов та правил надання банківських послуг (далі - Умов), позичальник зобов`язався погашати заборгованість за кредитом, відсотків за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором, а у разі невиконання зобов`язань за Договором, на вимогу Банку виконати зобов`язання з повернення кредиту, (у тому числі простроченого кредиту та овердрафту), сплаті винагороди Банку (а.с. 79 зв.ст.).
Виходячи зі змісту пункту 1.1.3.2.4 Банк має право змінювати тарифи, а також інші умови обслуговування рахунків. При цьому Банк, за винятком випадків зміни розміру наданого кредиту (кредитного ліміту), зобов`язаний не менше ніж за 7 днів до введення змін проінформувати клієнта, зокрема у виписці за картрахунком, згідно з п. 1.1.3.1.9 Договору. Якщо протягом 7 днів Банк не одержав повідомлення від клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що клієнт приймає нові умови (а.с. 73).
Пунктом 1.1.5.25 Умов передбачено застосування пені за несвоєчасну сплату кожного грошового зобов`язання, передбаченого Договором та Умовами, у розмірі 0,1 % від суми заборгованості за кожний день прострочення (а.с. 75 зв.ст.).
При порушенні строків платежів по кожному з грошових зобов`язань, передбачених Договором, більш ніж на 30 днів, позичальник зобов`язався сплатити Банку штраф, розмір якого встановлено тарифами договору (п. 2.1.1.7.6 Умов) (а.с. 79 зв. ст.).
Відповідно до Витягу з Тарифів обслуговування кредитних карток «Універсальна» за несвоєчасне погашення кредиту нараховується пеня у розмірі 0,24 % від суми загальної заборгованості (нараховується за кожний день прострочення кредиту) + 50 грн. щоразу, коли виникає прострочення за кредитом або процентами на суму від 100 грн. Також нараховується пеня у розмірі 0,24 % від суми загальної заборгованості (нараховується за кожен день прострочення кредиту) + 100 грн. щоразу, коли виникає прострочення за кредитом або процентами на суму від 100 грн. другий місяць поспіль і більше. Окрім цього нараховується штраф за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань у розмірі 500 грн. + 5 % від суми заборгованості за кредитним лімітом, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій (а.с. 69).
ОСОБА_1 користувався коштами, разом з цим, не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитним договором, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором (а.с. 5-8, 48-65).
Таким чином, згідно до позовних вимог, ОСОБА_1 станом на 18.03.2019 року, має заборгованість в сумі 16 057, 03 грн., яка склалася із заборгованості за тілом кредиту - 7 265, 71 грн., заборгованості за простроченим тілом кредиту - 3 011, 32 грн., пені за прострочене зобов`язання - 3 842, 60 грн., пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. - 696, 59 грн., штрафу (фіксованої частини) - 500, 00 грн., штрафу (процентної складової) - 740, 81 грн.
Суд погоджується із позовними вимогами Банку стосовно наявності у ОСОБА_1 заборгованості за вказаним кредитним договором у вигляді заборгованості за тілом кредиту в розмірі 7 265, 71 грн. та заборгованості за простроченим тілом кредиту в розмірі 3 011, 32 грн., а тому вважає, що позов в цій частині слід задовольнити.
Стосовно позовних вимог щодо стягнення з ОСОБА_1 пені за прострочене зобов`язання в розмірі 3 842, 60 грн., пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. в розмірі 696, 59 грн., штрафу (фіксованої частини) в розмірі 500, 00 грн. та штрафу (процентної складової) в розмірі 740, 81 грн., суд зазначає наступне.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею), є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Пунктом 1.1.5.25 Умов передбачено застосування пені за несвоєчасну сплату кожного грошового зобов`язання, передбаченого Договором та Умовами, у розмірі 0,1 % від суми заборгованості за кожний день прострочення (а.с. 75 зв. ст.).
У той самий час, умовами цього Договору передбачена сплата штрафів, як виду цивільно-правової відповідальності за правопорушення, а саме порушення строків платежів по будь-якому грошовому зобов`язанню, передбаченому Договором, більш ніж на 30 днів (п. 2.1.1.7.6 Умов) (а.с. 79 зв. ст).
Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення (правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року в справі № 6-2003цс15).
В даному випадку пеня і штраф, нараховані в один і той же період, тобто є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому є неправомірним їх одночасне застосування, у зв`язку з чим вимога позивача про стягнення пені за прострочене зобов`язання в розмірі 3 842,60 грн., та пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. в розмірі 696, 59 грн., не підлягає задоволенню, оскільки за цей період суд вважає необхідним і обґрунтованим стягнути штраф (фіксовану частину) в розмірі 500 грн. та штраф (процентну складову).
Водночас при визначенні розміру штрафу (процентної складової) суд виходить з такого.
Умовами кредитного договору передбачено стягнення штрафу (процентної складової) у виді 5 % від суми заборгованості за кредитним лімітом, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій, таким чином, оскільки судом задоволено позов в частині стягнення заборгованості за тілом кредиту в розмірі 7 265, 71 грн. та заборгованості за простроченим тілом кредиту в розмірі 3 011, 32 грн., а всього в сумі 10 277, 03 грн., то розмір штрафу (процентної складової) буде становити 513, 85 грн.
З урахуванням викладеного, суд доходить висновку про часткову доведеність тих обставин, на які посилається АТ КБ «ПриватБанк», як на підставу своїх вимог до відповідача ОСОБА_1 , а тому підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення заборгованості за кредитним договором від 24.09.2012 року станом на 18.03.2019 року, в сумі 11 290, 88 грн., де 7 265, 71 грн. - заборгованість за тілом кредиту, 3 011, 32 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту, 500 грн. - штраф (фіксована частина), 513, 85 грн. - штраф (процентна складова).
В іншій частині позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» слід відмовити.
Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Враховуючи те, що позов АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково, суд, згідно до положень ст. 141 ЦПК України, присуджує позивачу судові витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а саме з ОСОБА_1 в сумі виходячи з розрахунку: (11 290, 88 грн. (розмір задоволених позовних вимог) * 1921, 00 грн. (розмір судових витрат) / 16 057, 03 грн. (розмір заявлених позовних вимог) = 1 350, 80 грн.
Керуючись ст. ст. 549, 610, 611, 612, 625, 629, 634, 1054 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 19, 76, 81, 141, 211, 247, 259, 263-265, 273, 274, 280-283 ЦПК України, суд
позов АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.
В іншій частині позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, - Розівським районним судом Запорізької області, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через суд першої інстанції, - Розівський районний суд Запорізької області шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подано протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: А.П. Завіновська