Провадження №2-о/760/87/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М УКРАЇНИ

11 липня 2019 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Кушнір С.І.

за участю секретаря Гаєвської С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 16.11.2018 р. звернулася до Солом`янського районного суду м. Києва із зазначеною заявою, в якій просить встановити факт її проживання разом з ОСОБА_2 , однією сім`єю без реєстрації шлюбу з вересня 2005 р. по день його смерті, ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи підстави звернення до суду з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, заявник ОСОБА_1 посилається на наступне.

Так, в січні 2005 р. вона познайомилась з гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Між ними склалися дружні стосунки. В вересні цього ж року, ОСОБА_2 запропонував їй переїхати жити до нього в якості дружини, на що вона погодилась, і з цього року вони почали проживати однією сім`єю як подружжя, проте, до органів РАЦС вони вирішили не звертатися.

Заявник вказує, що спочатку вони проживали за адресою: АДРЕСА_1 . В кінці 2006 р. вони з ОСОБА_2 вирішили зробити ремонт у вказаному помешканні та переїхали жити до неї за адресою: АДРЕСА_2 , де й проживали разом до моменту смерті останнього, а його квартиру вони вирішили в подальшому здавати в оренду.

Починаючи з моменту проживання однією сім`єю, вони були пов`язані спільним побутом, мали спільний бюджет, яким розпоряджалися на потреби їхньої сім`ї, вели спільне господарство. Крім того, у них були спільні друзі та знайомі, також вони разом вирішували усі проблеми, які виникали впродовж сімейного життя.

За час їхнього проживання разом, ними були здійснені спільні покупки для поліпшення їхнього спільного побуту.

22.06.2018 р., як зазначає заявник, ОСОБА_2 вирішив поїхати на дачу, в село Яхнівка Бородянського району Київської області, куди на наступний день вона також мала приїхати та провести разом вихідні дні.

23.06.2018 р. він потрапив до Бородянської центральної районної лікарні, де йому було зроблено операцію. В свою чергу, всі витрати на проведення операції, вона взяла на себе, зокрема, їй була позичена Садовим Товариством «Сонячний» грошова сума в розмірі 55000 грн. на лікування та проведення термінової операції. Вказана сума згодом була повернута, що підтверджується довідкою Садового Товариства «Сонячний» від 10.11.2018 р.

ІНФОРМАЦІЯ_3 р. ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 25.06.2018 р.

Всі витрати на організацію та проведення поховання заявником були сплачені власноруч.

В подальшому, у встановлений законом строк, вона звернулася до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, де було заведено спадкову справу № 597.

Разом з тим, нотаріусом їй було роз`яснено, що в подальшому для отримання свідоцтва про право на спадщину їй потрібно встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.

В зв`язку з чим, вона звернулася до суду.

Ухвалою суду від 21.11.2018 р., відкрито провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, та призначено справу до судового розгляду.

Представник заявника в судовому засіданні подану заяву пітримала в повному обсязі, происла задовольнити та встановити факт проживання ОСОБА_1 разом з ОСОБА_2 , однією сім`єю без реєстрації шлюбу з вересня 2005 р. по день його смерті, ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на підстави та обставини, викладені у заяві, та надані докази.

Представник заінтересованої особи Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи заінтересовану особу було повідомлено належним чином. 21.05.2019 р. до суду від представника Київської міської ради надійшло клопотання, відповідно до якого представник просить залишити заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, без розгляду, оскільки з поданої заяви вбачається спір про право, яке має вирішуватися в порядку позовного провадження. Подане клопотання представник просить розглянути за відсутності представника Київської міської ради.

Суд, заслухавши пояснення представника заявника, врахувавши подане клопотання представника заінтересованої особи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

У поданій в порядку окремого провадження заяві заявник просить встановити факт її проживання разом з ОСОБА_2 , однією сім`єю без реєстрації шлюбу з вересня 2005 р. по день його смерті, ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зі змісту поданої заяви вбачається, що встановлення факту, що має юридичне значення, необхідно заявнику для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом щодо майна ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 ЦПК України).

Статтею 293 ЦПК України передбачено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи; надання неповнолітній особі повної цивільної дієздатності; визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою; усиновлення; встановлення фактів, що мають юридичне значення; відновлення прав на втрачені цінні папери на пред`явника та векселі; передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність; визнання спадщини відумерлою; надання особі психіатричної допомоги в примусовому порядку; примусову госпіталізацію до протитуберкульозного закладу; розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб.

Підставою для розгляду цивільної справи в порядку окремого провадження можливого за наявності певних умов, а саме: 1) факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають безпосередньо залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи без повторного звернення до суду на підставі цього рішення; 2) встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення визначено у ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК суд розглядає справи про встановл ення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

За нормою частини другої ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 Цивільного кодексу України).

Відповідно до положень ст. 1264 Цивільного кодексу України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Як роз`яснено у пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду в порядку окремого провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Отже, в порядку окремого провадження розглядаються справи за заявою фізичних осіб про встановлення фактів, якщо встановлення фактів не пов`язується з наступним вирішенням спору про право, і чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Спір щодо спадкового майна, у тому числі і встановлення факту спільного проживання спадкоємця із спадкодавцем, підлягає вирішенню у порядку позовного провадження.

Виходячи зі змісту поданої заяви, встановлення факту, що має юридичне значення, необхідно заявнику для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом щодо майна ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , в той же час підстави та порядок спадкування за законом регулюються положеннями Книги Шостої «Спадкове право» Цивільного кодексу України.

У п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України, про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом.

До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

До числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоча і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала у зареєстрованому шлюбі з іншою особою. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення в них права на спадкування за законом у першу чергу на підставі статті 1261 ЦК України.

У порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

З вище наведеного вбачається, що встановлення факту, що має юридичне значення в окремому провадженні можливе при умові, що факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають безпосередньо залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи без повторного звернення до суду на підставі цього рішення та встановлення такого факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Як роз`яснено у пункті 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року за №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» (з подальшими змінами та доповненнями), в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Згідно зі ст. 3 Сімейного Кодексу України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Зі змісту поданої заяви про встановлення факту, що має юридичне значення вбачається, що заявник просить встановити факт з метою отримання спадку.

У поданому клопотанні Київська міська рада заперечує проти задоволення заяви, оскільки у заявника права на спадкування не має, а у випадку встановлення даного факту Київська міська рада, після спливу встановленого законом строку, буде позбавлена права на визнання права власності.

Так, з матеріалів справи вбачається, що заявник претендує на майно, зокрема квартиру АДРЕСА_3 .

Оскільки право на зазначене майно оспорюється Київською міською радою, вбачається, що при розгляді даної справи в порядку окремого провадження виникає спір про право, який має вирішуватися в порядку позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заявником ОСОБА_1 заявлено вимоги про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , які не підлягають розгляду в порядку окремого провадження, оскільки зазначений факт не визнається Київською міською радою, а тому вбачається спір про право, а саме необхідність встановлення факту, що має юридичне значення, для реалізації майнових прав про визнання права власності у порядку спадкування, виникнення у заявника ОСОБА_1 права на спадкування за законом майна померлого ОСОБА_2 , що є окремим предметом доказування та має здійснюватися шляхом подання до суду відповідного позову в порядку та з підстав, визначених ст. 1264 Цивільного кодексу України.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про залишення заяви без розгляду у справі окремого провадження та роз`яснює заявнику його право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 5, 260-261, 293, 294, 315, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через районний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Кушнір С.І.