Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/806/19

Провадження № 2/126/609/2019

"25" липня 2019 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Губко В. І.

секретар Бурлака А. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Бершадського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про стягнення заборгованості та неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася в суд із вищевказаним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_2 на її користь заборгованість по сплаті аліментів на утримання неповнолітніх сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 станом на 01.01.2019 року у розмірі 13 765,46 грн.

Також, просить стягнути з відповідача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за період з 01.05.2014 року по 01.01.2019р. у розмірі 3 415,11 грн.

Позов мотивований тим, що сторони перебували у шлюбі. Від даного шлюбу мають неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Батьком яких є та записаний відділом РАГС відповідач, що підтверджується копіями свідоцтв про народження дітей.

Згідно рішення Бершадського районного суду від 25.11.2010 року по справі № 2-1167/10 відповідач був зобов`язаний сплачувати позивачеві аліменти на утримання неповнолітніх дітей в розмірі 1/3 частини його заробітку (доходу), але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на кожну дитину, щомісячно, до досягнення ними повноліття.

Рішенням Бершадського районного суду від 06.12.2018 року по справі № 126/2999/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів, було присуджено стягувати з відповідача на користь позивача аліменти на утримання неповнолітніх дітей в розмірі 1/3 частини його заробітку (доходу), але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на кожну дитину , щомісячно, до досягнення ними повноліття.

Разом з тим, за час виконання вищевказаного рішення від 25.11.2010 року по справі № 2-1167/10 у відповідача виникла заборгованість по сплаті аліментів у сумі 13 765грн.46 коп., яку він у добровільному порядку не сплачує. Оскільки виконавчий лист по цивільній справі № 2-1167/10 від 25.11.2010 року відкликаний судом , виконавче провадження з наявною заборгованістю ОСОБА_2 на підставі п.10 ст.39 ЗУ «Про виконавче провадження» закрито.

Також, позивачем було проведено розрахунок неустойки (пені) за прострочення сплати їй аліментів відповідачем за період з 21.05.2010 року по 01.11.2016 року. Неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів становить 3 415,11 грн.

Позивач ОСОБА_1 надала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задоволити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату та час судового засідання.Надав до суду зяву, в якій просив враховувати його матеріальне становище.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Бершадського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений завчасно та належним чином.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження серія НОМЕР_1 та серія НОМЕР_2 .

Згідно рішення Бершадського районного суду від 25.11.2010 року по справі № 2-1167/10 відповідач був зобов`язаний сплачувати позивачеві аліменти на утримання неповнолітніх дітей в розмірі 1/3 частини його заробітку (доходу), але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на кожну дитину, щомісячно, до досягнення ними повноліття.

Рішенням Бершадського районного суду від 06.12.2018 року по справі № 126/2999/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів, було присуджено стягувати з відповідача на користь позивача аліменти на утримання неповнолітніх дітей в розмірі 1/3 частини його заробітку (доходу), але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на кожну дитину , щомісячно, до досягнення ними повноліття.

З розрахунку заборгованості зі сплати аліментів по виконавчому провадженню №33972706 за період з 01.05.2014 року по 21.01.2019 року , заборгованість зі сплати аліментів станом на 01.01.2019 року становить 13765, 46 грн.

Позивачем проведено розрахунок суми неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів з розрахунку суми, яка підлягає сплаті за поточний місяць помноженої на 1% від даної суми та на кількість днів у відповідному місяці та обраховано, станом на 01.01.2019 року суму пені в розмірі 3415,11 грн.

Згідно ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати своїх неповнолітніх дітей до досягнення ними повноліття.

Відповідно до положень статей 1-3 Конвенції ООН «Про права дитини» в усіх діях щодо дітей, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Зокрема передбачено, що дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживаються всі відповідні законодавчі і адміністративні заходи.

Згідно з ч. 1ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Неустойка (пеня) це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак, таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинно виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів, суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року № 14-37цс18.

За таких обставин суд вважає, що позивачем вірно обраховано пеню відповідно до правової позиції Верховного Суду.

Розмір неустойки не перевищує суми основного боргу, вказаного державним виконавцем.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 259, 263, 264, 265, 280, 354 ЦПК України, ст.ст. 180, 182, 192, 194, 195, 196 СК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Бершадського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про стягнення заборгованості та неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жителя АДРЕСА_1 , ІНПП НОМЕР_3 на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІНПП НОМЕР_4 заборгованість по сплаті аліментів на утримання неповнолітніх дітей:сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 станом на 01.01.2019 року у розмірі 13 765,46 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жителя АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за період з 01.05.2014 року по 01.01.2019р. у розмірі 3 415,11 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.15.5 перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами,що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя В. І. Губко