Справа № 357/8566/19
У Х В А Л А

06.08.2019 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визначення частки померлого у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вказаним позовом, в якому просила визначити, що частка померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , у праві спільної сумісної власності: на земельну ділянку площею 0,0303 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_1 ; на земельну ділянку площею 0,02988 для індивідуального садівництва, що розташована в АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_2 ; на земельну ділянку площею 0,0100 га для будівництва індивідуальних гаражів, що розташована в АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_3 ; визнати за ОСОБА_1 право власності: на 1/3 частки земельної ділянки площею 0,0303 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_1 ; на 1/3 частки земельної ділянки площею 0,0298 га для індивідуального садівництва, що розташована АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_2 ; на 1/3 частки земельної ділянки площею 0,0100 га для будівництва індивідуальних гаражів, що розташована АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_3 , та на 1/6 частки жилого будинку по АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 .

Вирішуючи питання про те, чи відповідає подана позовна заява вимогам закону, суд вказує на таке.

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Однак, суд звертає увагу позивача, що звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Так, в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України позивачами не надано документів, що підтверджують оплату судового збору за подання позову у розмірах, визначених відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" та ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік".

Так, у своєму позові ОСОБА_1 пред`являє декілька вимог, які за своїм змістом мають, як майновий характер, а саме так і немайновий характер, у зв`язку з чим, позивачеві потрібно заплатити судовий збір в розмірах, встановлених Законом України «Про судовий збір».

У п.п. 12, 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 р. роз`яснено, що у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру, судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» підлягає сплаті, як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. Якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»,- за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсотоку від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 768 грн. 40 коп.

Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 768,40 грн. за вимогу немайнового характеру.

Крім того, згідно вимог ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

У відповідності до вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З системного аналізу положень ст. 176 ЦПК України в сукупності з нормами ст. 175 ЦПК України вбачається, що у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю цього майна. При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно.

Таким чином, вартість спірного майна не може бути визначена на власний розсуд сторін, а має бути підтверджена доказами, при цьому позовна заява повинна містити посилання на такі докази у відповідності до вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Отже, позивачу необхідно доплатити судовий збір за майнові вимоги у розмірах, визначених відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" та ст. 8 Закону України "Про державний бюджет України на 2019 рік", виходячи з дійсної /ринкової/ вартості спірного майна і надати до суду підтверджуючі документи.

Крім того, відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач зазначає відповідачем Білоцерківську міської ради Київської області, при цьому, з позовної заяви вбачається, що співвласником будинку та земельних ділянок є ОСОБА_2 , частики якої не визначені та відповідно при розгляді вказаної справи її права можуть бути порушені.

Згідно ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. Відповідач, замінений іншим відповідачем, має право заявити вимогу про компенсацію судових витрат, здійснених ним внаслідок необґрунтованих дій позивача. Питання про розподіл судових витрат вирішується в ухвалі про заміну неналежного відповідача.

Із змісту постанови Верховного Суду України від 21.01.2015 року по цивільній справі № 6-204цс14 вбачається, що суд розглядає справи лише в межах заявлених вимог і не може самостійно, без клопотання позивача замінювати первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучати до участі у справі іншу особу як співвідповідача (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/42496136) .

Таким чином, співвідповідач залучається до участі у розгляді справи на підставі та відповідно до ст. 51 ЦПК України.

Разом з тим, слід зазначити, що розгляд справи та постановлення рішення щодо неналежного відповідача робить неможливим виконання рішення, тому насамперед позивач зацікавлений у тому, щоб відповідач був належним.

Таким чином, та враховуючи предмет позовної заяви, в даному випадку належними відповідачами є всі співвласники будинку, і тому ОСОБА_2 є неналежною третьою особою по справі, чим не вірно вирішено коло осіб. В зв`язку з чим позивачу необхідно визначитись з колом учасників процесу, зазначити належних відповідачів.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позивачам необхідно усунути зазначені в ухвалі недоліки, оплатити судовий збір за свої вимоги у розмірах, визначених відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" та ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

А згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначенні статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись Законом України "Про судовий збір", ст. 185 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визначення частки померлого у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяБ. І. Кошель