Ухвала

09 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 643/16403/16-ц

провадження № 61-14386ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Лесько А. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Петраковим Володимиром Анатолійовичем, на рішення Московського районного суду м. Харкова від 29 січня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 03 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа - публічне акціонерне товариство «Мегабанк», Харківська міська рада, про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, виселення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 29 січня 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Усунути ОСОБА_2 перешкоди в користуванні житловим приміщенням квартирою АДРЕСА_1 .

Визнано ОСОБА_1 та ОСОБА_3 такими, що втратили право на користування квартирою АДРЕСА_1 .

Виселено ОСОБА_1 , ОСОБА_3 з квартири АДРЕСА_1 .

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Харківського апеляційного суду від 03 червня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , задоволено частково.

Рішення Московського районного суду м. Харкова від 29 січня 2019 року скасовано в частині задоволення позову ОСОБА_2 про визнання ОСОБА_1 , ОСОБА_3 такими, що втратили право на користування квартирою АДРЕСА_1 .

У задоволені позову в цій частині відмовлено.

Рішення суду в частині визначення розміру та способу стягнення судового збору змінено.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір, сплачений при подачі позовної заяви, у розмірі 275,60 грн з кожного.

В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

29 липня 2019 року (відповідно до поштового штемпеля на конверті) ОСОБА_1 через адвоката Петракова В. А. направив касаційну скаргу на зазначені судові рішення.

У касаційній скарзі порушено питання про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Московського районного суду м. Харкова від 29 січня 2019 року та постанови Харківського апеляційного суду від 03 червня 2019 року.

Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У частині другій статті 390 ЦПК України зазначено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до частини третьої зазначеної статті ЦПК України строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень текст оскаржуваної постанови Харківського апеляційного суду від 03 червня 2019 року надіслано судом до Реєстру - 12 лютого 2019 року, зареєстровано - 13 лютого 2019 року та оприлюднено - 15 лютого 2019 року.

Як на причини пропуску строку на касаційне оскарження заявник посилався на те, що копію оскаржуваної постанови апеляційного суду він отримав 27 червня 2019 року.

Проте наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження не можна визнати поважними, оскільки заявник не надав доказів на підтвердження зазначених в клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження обставин про дату отримання постанови суду апеляційної інстанції або доказів того, що постанову суду апеляційної інстанції не було отримано вчасно внаслідок порушення судом порядку вручення копії судового рішення, передбаченого статтею 272 ЦПК України.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Згідно частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Таким чином, заявнику необхідно надати відповідні докази на підтвердження поважності таких підстав.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У порушення вимог зазначеної норми закону до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору.

Водночас заявником подано клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги, у зв`язку з скрутним фінансовим становищем.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У частині другій зазначеної статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з цим, у статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

З огляду на доводи клопотання про відстрочення сплати судового збору, а також враховуючи відсутність доказів, які б підтвердили скрутний майновий стан ОСОБА_1 , клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги не підлягає задоволенню.

У зв`язку з наведеним заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Позов, пред`явлений у грудні 2016 року, містить три немайнові вимоги (усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, визнання відповідачів такими, що втратили право на користування майном, виселення).

Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній на момент пред`явлення позову, визначено, що у разі подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору, що підлягає сплаті, становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

У частині першій статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» мінімальну заробітну плату станом на 01 січня 2016 року визначено в розмірі 1 378,00 грн.

З огляду на положення зазначених норм законів, а також враховуючи, що заявник оскаржує судові рішення в частині виселення, за подання касаційної скарги заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 102,40 грн (1 378,00 грн Х 0,4 Х 200 %).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

З огляду на викладене касаційну скаргу необхідно залишити без руху з наданням строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 , поданого адвокатом Петраковим Володимиром Анатолійовичем, про відстрочення сплати судового збору.

Визнати наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку на касаційне оскарження неповажними.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Петраковим Володимиром Анатолійовичем, на рішення Московського районного суду м. Харкова від 29 січня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 03 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа - публічне акціонерне товариство «Мегабанк», Харківська міська рада, про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, виселення залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. О. Лесько