Справа № 149/2017/19
Провадження №2/149/654/19
Номер рядка звіту 38
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

20.08.2019 р. Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого (ї) судді Войнаревич М. Г.,

при секретарі Паламарчук Л. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмільнику справу за позовом ОСОБА_1 до Сальницької сільської ради Хмільницького району Вінницької області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

02 серпня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області з цивільним позовом до Сальницької сільської ради Хмільницького району Вінницької області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 , після смерті якої до успадкування залишились земельні ділянки, які розташовані на території Сальницької сільської ради, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Після смерті спадкодавця є ще один спадкоємець першої черги ОСОБА_2 , який на спадщину не претендує та відмовляється від своєї частки на користь позивача. Позивач як спадкоємець 1-ї черги звернувся із заявою до нотаріальної контори для прийняття спадщин, однак йому було відмовлено, оскільки дуже велика черга та рекомендовано було звернутися пізніше. Про те, що йому потрібно звернутися в шестимісячний термін він не знав та нотаріус йому про це не повідомив, строк який він пропустив є незначним.

У зв`язку із вищевикладеним позивач вимушений звернутися із даним позовом до суду.

Ухвалою суду від 05.08.2019 року у даній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Позивач у підготовче судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, пред`явлений позов підтримує, просить його задоволити.

Представник відповідача Мар"янівської сільської ради та відповідач ОСОБА_3 у підготовче судове засідання не з`явилися, надали заяву про розгляд справи за їх відсутності, пред`явлений позов визнають, проти задоволення позову не заперечують.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 04.06.2018 року, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .(а.с.6)

Після смерті ОСОБА_3 до успадкування залишились земельні ділянки, які розташовані на території Сальницької сільської ради, призначені для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується державними актами на право приватної власності на землю.(а.с.8)

Відповідно до довідки Мар"янівської сільської ради № 1167 від 01.08.2019 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (а.с.10) на день її смерті з нею ніхто не був зареєстрований та непроживав в АДРЕСА_1 .

Згідно довідки нотаріуса № 823/01-16 від 08 серпня 2019 року спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 не заводилась (а.с. 18).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Додатково пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України " Про судову практику у справах про спадкування" передбачено, що у випадку коли особа, яка прийняла спадщину в установлений законом строк, вона може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (абз.1 п. 24 Постанови). При цьому, при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповіднихорганів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (абз.2 п. 24 Постанови).

Крім позивача та його брата ОСОБА_2 інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом після смерті їх матері не має. Батько позивача ОСОБА_4 , помер в ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 7) .

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у статті 6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, не встановлено вимоги до держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Там, де такі суди існують, гарантії, щомістяться у вказаній статті, повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до цих судів (пункт 25 рішення у справі «Делькур проти Бельгії» від 17 січня 1970 року та пункт 65 рішення у справі «Гофман проти Німеччини» від 11 жовтня 2001 року).

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Шестимісячний строк для подання заяви позивачем про прийняття спадщини після смерті матері сплив 03 грудня 2018 року, а позов до суду пред`явлено ним 02 серпня 2019 року, тобто пропущений ним строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими.

Дану правову позицію виклав Верховний Суд в своїй постанові від 17 жовтня 2018 року по справі № 681/203/17-ц.

Враховуючи викладене та приймаючи до уваги письмову заяву представника відповідача та відповідача ОСОБА_3 про визнання позову, в порядку ч. 3 ст. 200, ч. 4 ст. 206 ЦПК України, суд дійшов висновку, що наявні підстави для задоволення позовних вимог, оскільки матеріалами справи доведено що позивач, будучи спадкоємцем за законом після смерті спадкодавця, пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, задоволення позову не суперечить вимогам та законним інтересам сторін та відповідає чинному законодавству України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 141, 200, 206, 263-265, 273, 353, 354, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Сальницької сільської ради Хмільницького району Вінницької області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк тривалістю три місяці, з дня набрання даним рішенням законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті матері - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в АДРЕСА_1.

Судові витрати залишити за сторонами.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду Вінницької області через Хмільницький міськрайонний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Войнаревич М. Г.