УХВАЛА

06 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 753/19519/18

провадження № 61-6419ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Дундар І. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 29 листопада 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 лютого 2019 року у справі за скаргою ОСОБА_2 на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Жаботинського Івана Володимировича, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку 29 липня 2019 року подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 29 листопада 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 лютого 2019 року.

На підставі касаційної скарги ОСОБА_1 не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження. Як свідчить аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, вона подана з пропуском встановленого строку на касаційне оскарження. Оскаржена постанова апеляційного суду ухвалена 21 лютого 2019 року. Відомості про складання повного тексту постанови відсутні. Касаційна скарга ОСОБА_1 здана до Верховного Суду 29 липня 2019 року, що підтверджується відповідною відміткою. Тобто з пропущенням, передбаченого частиною першою статті 390 ЦПК України строку на касаційне оскарження, оскільки останнім днем строку на касаційне оскарження було 25 березня 2019 року.

У клопотанні, яке міститься у касаційній скарзі, особа, яка подала касаційну скаргу, просить поновити строк на касаційне оскарження ОСОБА_1 . Посилається на те, що оскаржену постанову апеляційного суду їй не направлялася.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Однак вказані підстави не можна вважати поважними, оскільки особою, яка подала касаційну скаргу, не надано будь-яких належних доказів порушення апеляційним судом направлення оскаржуваної постанови (довідка суду, тощо).

На підставі викладеного згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга підлягає залишенню без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа, яка подала касаційну скаргу, має право звернутися до суду касаційної інстанції зі заявою про поновлення строку на касаційне оскарження і навести інші підстави для поновлення строку та подавши відповідні докази.

Окрім цього, у порушення пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України не додано копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Таким чином, особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно надати копії скарги та додані до неї матеріали відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 260, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 29 листопада 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 лютого 2019 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження або якщо наведені підстави для поновлення строку будуть визнані неповажними у відкритті касаційного провадження буде відмовлено. У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І. О. Дундар