Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/1854/19
Провадження № 2/553/983/2019
У Х В А Л А

Іменем України

02.08.2019 року м. Полтава

Суддя Ленінського районного суду м. Полтави Парахіна Є.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - Подільська районна у м. Полтаві рада, про становлення порядку користування будинком, земельною ділянкою та відшкодування збитків, -

В С Т А Н О В И В :

У липні 2019 року до суду надійшла позовна заява адвоката Бесєдіної А.М., ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про встановлення порядку користування будинком, земельною ділянкою та відшкодування збитків. Позивачі вказують, що рішенням Ленінського районного суду м. Полтави від 27.05.2016 року у цивільній справі № 553/20/16-ц за позовом ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , зокрема і до ОСОБА_5 , яке набрало законної сили 07.06.2016 року, вирішено визначити, що ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , за життя належало по 1/2 частині кожному житлового будинку з надвірними спорудами та будівлями, що розташовані по АДРЕСА_1 . Зазначене домоволодіння перебувало у спільній частковій власності зазначених осіб, а відтак, кожен з них мав право керуватися 1/2 земельної ділянки, відведеної під забудову зазначеного домоволодіння площею 560,00 кв.м. Рішенням Ленінського районного суду міста Полтави від 13.09.2016 року у цивільній справі №553/2792/15-ц, яке набрало законної сили 26.09.2016 року, визнано факт прийняття ОСОБА_9 спадщини за заповітом від 27.12.1990 року після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 . Рішенням Ленінського районного суду міста Полтава від 17.02.2017 року у цивільній справі № 553/21/16-ц, яке набрало законної сили 14.02.2018 року після перегляду апеляційним судом, встановлено, що після смерті ОСОБА_7 відкрилась спадщина на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_2 з господарськими будівлями та спорудами, а спадкоємцями після її смерті, які прийняли спадщину, є син ОСОБА_9 як спадкоємиць за заповітом, чоловік ОСОБА_8 як спадкоємиць, що має право на обов`язкову частку у спадщині, та син ОСОБА_10 як спадкоємиць за законом. Згідно ст. 535 Цивільного кодексу Української РСР, в редакції яка діяла на момент смерті ОСОБА_7 , а саме на 14 січня 1992 рік, непрацездатні дружина, батьки (усиновителі) і утримані померлого успадковують, незалежно від змісту заповіт, не менше 2/3 частки, яка належала б кожного кожному з них при спадкоємстві за законом (обов`язкова частка). Враховуючи, що при спадкуванні за законом ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_8 після смерті ОСОБА_7 кожен з них успадкував би по 1/6 частині спадкового майна, обов`язкова частка ОСОБА_9 у спадковому майні після смерті ОСОБА_7 складає 1/6 частину спадкового майна (1/6 частина = 3/18 частинам - частка за законом, 2/3 частини вказаної частки складає 2/18 частини = 1/9 частини). Відтак частки спадкоємців після смерті ОСОБА_7 складали б ОСОБА_8 - 1/9 частина спадкового майна (обов`язкова частка), ОСОБА_9 - 7/18 частина спадкового майна за заповітом (1/2 - спадкове майно після смерті ОСОБА_7 та 1/9 - обов`язкова частка ОСОБА_8 ). ОСОБА_9 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , рішенням Ленінського районного суду м. Полтави від 13.09.2016 року визнаний факт прийняття ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадщини за заповітом від 27.12.1990 року після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , шляхом вступу в управління і володіння спадковим майном. Відповідно до ч. 3 ст. 61 ЦПК України вказана обставина не підлягає доказуванню при розгляді даної цивільної справи. Судом встановлено, що ОСОБА_6 та ОСОБА_4 10.06.2015 року звернулись до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 батька ОСОБА_9 . ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , після його смерті відкрилась спадщина на 11/18 частин спадкового майна (1/2 частина майна із спільної сумісної власності подружжя + 1/9 обов`язкова частка після смерті ОСОБА_7 ). Отже, ОСОБА_6 та ОСОБА_10 після смерті ОСОБА_8 успадкували по 11/36 частин спадкового майна за заповітом, а саме по 11/36 частин житлового будинку АДРЕСА_2 . приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Дробітько В.В. після смерті ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , 09.02.2015 року видано ОСОБА_6 свідоцтво про право на спадщину за заповітом на 1/2 частку спадщини, а 17.02.2015 року видано ОСОБА_10 свідоцтво про право на спадщину за заповітом на 1/2 частку спадщини, яка складається з житлового будинку АДРЕСА_2 (спадкова справа № 58/2014). ОСОБА_10 помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_11 , яка є донькою ОСОБА_10 та ОСОБА_12 , змінила прізвище на " ОСОБА_13 " у зв`язку з реєстрацією шлюбу, 04.03.2016 року отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_10 на 1/2 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Таким чином, за ОСОБА_5 зареєстровано право власності на 1/2 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Судом вирішено внести зміни до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 09.02.2015 року приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Дробітько Вікторії Вікторівни ОСОБА_6 після смерті ОСОБА_8 на 1/2 частку спадщини, яка складається з житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , на земельній ділянці Державної власності (спадкова справа № 58/2014, зареєстровано в реєстрі за № 111), а саме: в тій частині, що спадщина, на яку в указаних частках видано свідоцтво, складається з 11/18 частин житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 номер три на земельній ділянці Державної власності, та що частка кожного зі спадкоємців - ОСОБА_6 та ОСОБА_10 складає не по 1/2 частці, а по 11/36 частин кожному. Внесені зміни до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 17.02.2015 року приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Дробітько Вікторії Вікторівни ОСОБА_10 після смерті ОСОБА_8 на 1/2 частку спадщини, яка складається з житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , на земельній ділянці Державної власності (спадкова справа № 58/2014, зареєстровано в реєстрі за № 145), а саме: в тій частині, що спадщина, на яку в указаних частках видано свідоцтво, складається з 11/18 частин житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 номер три на земельній ділянці Державної власності, та що частка кожного зі спадкоємців - ОСОБА_14 та ОСОБА_10 складає не по 1/2 частці, а по 11/36 частин кожному.

Нині у праві власності на зазначене домоволодіння розмір частки ОСОБА_5 становить 11/36, розмір частки ОСОБА_4 - 7/36, розмір частки ОСОБА_6 - 1/2 (7/36 + 11/36).

Порядок користування і зазначеним домоволодінням і земельною ділянкою, на якій воно знаходиться, визначався, проте відповідач ОСОБА_5 ухиляється від встановлення порядку користування зазначеними домоволодінням і земельною ділянкою, проявляє невизнання прав позивачів як співвласників зазначеного домоволодіння і користувачів зазначеною земельною ділянкою. Варіанти встановлення вказаного порядку користування домоволодінням та земельною ділянкою визначені у висновку судової експертизи, який знаходиться в матеріалах цивільної справи № 553/23/16-ц. ОСОБА_5 не з`являлася до нотаріусів для вчинення нотаріальних дій на виконання зазначених вище судових рішень. Тому позивач ОСОБА_6 змушена була звернутися до суб`єкта державної реєстрації прав з приводу внесення відповідних змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо розміру частки ОСОБА_5 з метою приведення її у відповідність до розміру, визначеному вказаними судовими рішеннями з метою відновлення своїх прав та особисто понесла витрати на внесення зазначених змін в загальному розмірі 2125,00 грн., які вважає збитками відповідно до ст. 22 ЦК України.

Просять встановити співвласникам житлового будинку та господарських будівель, розташованих у АДРЕСА_1 , порядок користування будинком з виділенням конкретних приміщень в натурі, а також порядок користування земельною ділянкою, на якій розташовано зазначене домоволодіння, згідно варіанту № 1, визначеного у висновку експерта, який знаходиться у цивільній справі № 553/23/16-ц, виходячи з того, що: розмір частки ОСОБА_5 у праві власності на зазначене домоволодіння становить 11/36, і у праві користування земельною ділянкою, на якій розташоване домоволодіння теж 11/36, розмір часток ОСОБА_6 та ОСОБА_15 у праві власності на зазначене домоволодіння становить, відповідно, 1/2 та 7/36, а разом 25/36, і у праві користування земельною ділянкою, на якій розташоване зазначене домоволодіння, теж, відповідно, 1/2 та 7/36, а разом 25/36 частина, як у праві власності на домоволодіння, так і у праві користування земельною ділянкою; стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_6 2125 грн. 00 коп. на відшкодування збитків.

Як вбачається, позовна заява ОСОБА_6 , ОСОБА_4 оформлена без додержання вимог ст. 175, 177 ЦПК України, а саме: позивачами не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину, на яку вони посилаються в обґрунтування позовних вимог, та не надано суду таких доказів, зокрема, доказів щодо дійсного розміру земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_5 , порядок користування якою позвачі просять встановити, станом на час звернення до суду з даним позовом, тоді як приєднані до позову документи містять розбіжності в цій частині (згідно договору про надання в безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального житлового будинку на праві приватної власності, з кількістю кімнат від однієї до п`яти включно розмір земельної ділянки виділеної під забудову становить 560 кв.м, згідно даних, що містяться у висновку судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи по цивільній справі № 53/23/16-ц, складеного 24.02.2017 року судовим експертом Полтавського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз Л.М. Громовою, площа цієї земельної ділянки складає 569 кв.м), як і доказів виділення у користування співвласникам спірного домоволодіння земельної ділянки площею 569 кв.м; не зазначено актуальні відомості станом на час звернення до суду з даним позовом щодо технічного стану житлового будинку з зазначенням переліку та площі приміщень, а також переліку будівель та споруд на території домоволодіння, не зазначено і не надано суду доказів на підтвердження вказаних обставин (в тому числі технічного паспорту на домоволодіння), доказів відсутності в домоволодінні самочинного будівництва; не обґрунтовано зміст позовних вимог щодо стягнення збитків в загальній сумі 2125,00 грн., не зазначено з чого саме складається вказана сума, підстави та мета понесення позивачем вказаних витрат; неконкретно викладено зміст позовних вимог не зазначено, який саме порядок користування будинком та який саме порядок користування земельною ділянкою позивачі просять встановити які саме приміщення в житловому будинку та які господарські будівлі і споруди виділити у користування кожного зі співвласників, яку саме частину земельної ділянки (якою площею та конфігурацією) просять виділити у користування кожному зі співвласників.

Як встановлено в ч.ч. 2, 5 ст. 95 ЦК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Позивачами до позову приєднано ряд ксерокопій документів, оригінали яких можуть перебувають у позивачів, проте ксерокопії не завірені належним чином відповідно до вимог ст. 95 ЦПК України.

Крім того, разом з позовом подано клопотання про витребування від Ленінського районного суду м. Полтави матеріалів цивільної справи № 553/23/16-ц, посилаючись на те, що у цій справі вже була проведена експертиза. Її висновок містить кілька варіантів користування домоволодінням та земельною ділянкою, вказаний висновок залучений до матеріалів вказаної справи. Чинним законодавством не передбачено отримання висновків експерта із матеріалів справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

В ч. 2 ст. 84 ЦПК України визначено, що у клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Позивачами взагалі не наведено обґрунтування клопотання про витребування доказів, фактично не зазначено дані, передбачені в ч. 2 ст. 84 ЦПК України, зокрема, не вказано, які обставини можуть підтвердити, або аргументи, які можуть спростувати матеріали цивільної справи № 553/23/16-ц, не зазначено про вжиття ними заходів для отримання доказів самостійно, доказів вжиття таких заходів та (або) причин неможливості самостійного отримання доказів, які просять витребувати, в тому числі з інших джерел.

За таких обставин клопотання позивачів про витребування доказів не підлягає задоволенню, що не позбавляє їх права на повторне звернення з аналогічним клопотанням після усунення вищезазначених недоліків.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем ОСОБА_6 подано суду 2 квитанції про сплату судового збору на суму 768 грн. 40 коп. з позовних вимог майнового характеру та 384 грн. 20 коп. позовних вимог немайнового характеру, а ОСОБА_4 1 квитанцію з оплати судового збору в сумі 384 грн. 20 коп.

Згідно положень ст. 4 Закону України "Про судовий збір" № 3674-УІ від 08.07.2011 року для фізичних осіб з позовних вимог немайнового характеру судовий збір встановлений в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 768 грн. 40 коп.

Відповідно до ч. 7 ст. 6 Законом України "Про судовий збір" № 3674-УІ від 08.07.2011 року, у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Таким чином, кожен з позивачів ОСОБА_6 та ОСОБА_4 з позовних вимог немайнового характеру мали сплатити судовий збір в сумі по 768 грн. 40 коп. окремим платіжним документом, тоді як фактично сплатили по 384 грн. 20 коп.

Як встановлено в ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху..

Враховуючи викладене, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання заявників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про витребування доказів відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - Подільська районна у м. Полтаві рада, про становлення порядку користування будинком, земельною ділянкою та відшкодування збитків - залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, протягом семи днів з дня отримання копії ухвали, а саме:

-зазначити та надати суду таких докази щодо дійсного розміру земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_5 , порядок користування якою позивачі просять встановити, станом на час звернення до суду з даним позовом, доказів виділення у користування співвласникам спірного домоволодіння земельної ділянки площею 569 кв.м; докази щодо технічного стану житлового будинку з зазначенням переліку та площі приміщень, а також переліку будівель та споруд на території домоволодіння, станом на час звернення до суду з даним позовом, докази відсутності в домоволодінні самочинного будівництва; викласти обставини, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги про стягнення збитків в загальній сумі 2125,00 грн., зазначивши, з чого саме складається вказана сума, підстави та мету понесення позивачем вказаних витрат;

-конкретизувати викладено зміст позовних вимог зазначити, який саме порядок користування будинком та який саме порядок користування земельною ділянкою позивачі просять встановити які саме приміщення в житловому будинку та які господарські будівлі і споруди виділити у користування кожного зі співвласників, яку саме частину земельної ділянки (якою площею та конфігурацією) просять виділити у користування кожному зі співвласників;

-надати суду усі письмові докази, які приєднано до позовної заяви, оформлені у відповідності з вимогами ст. 95 ЦПК України

-доплатити кожному позивачу окремим платіжним документом судовий збір з позовних вимог про встановлення порядку користування домоволодінням та земельною ділянкою в сумі по 384 грн. 20 коп. та подати суду документи на підтвердження його сплати.

Попередити позивачів, що у разі неусунення недоліків у встановлений судом строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Копію ухвали надіслати позивачам.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою на офіційному веб-порталі судової влади України: http://court.gov.ua/fair/sud1616/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

ВІРНО: Суддя Ленінського районного суду м. Полтави Є. В. Парахіна