КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа № 591/5005/18 Головуючий у 1 інстанції: Ковалевська Л.М.
ПОСТАНОВА

Іменем України

07 серпня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Олійника В.І.,

суддів: Суханової Є.М., Таргоній Д.О.,

при секретарі Тимошевській С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 червня 2019 року про залишення позову без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу, -

в с т а н о в и в :

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Зарічного районного суду міста Суми з позовом до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу.

Ухвалою Зарічного районного суду м.Суми від 31 серпня 2018 року у вказаній справі було відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Зарічного районного суду м.Суми від 08 квітня 2018 року дану цивільну справу передано за підсудністю до Фастівського міськрайонного суду Київської області.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 червня 2019 року позовну заяву залишено без розгляду з підстав, передбачених п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 з підстав порушення судом норм процесуального права ставиться питання про скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Скарга обґрунтована тим, що ані позивач, ані його представник жодних заяв про залишення позовної заяви без розгляду не подавали та не мали наміру подавати.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що 13.05.2019 року на електрону адресу суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду.

Проте, такі висновки не відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Згідно п.4 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Судом встановлено, що у серпні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Зарічного районного суду м.Сумиз позовом до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу.

Ухвалою Зарічного районного суду м.Суми від 08 квітня 2018 року дану цивільну справу передано за підсудністю до Фастівського міськрайонного суду Київської області.

Встановлено, що 13 травня 2019 року на електронну адресу Фастівського міськрайонного суду Київської областінадійшло клопотання про залишення позову без розгляду.

Відповідно до положень ст.182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Статтею ст.183 ЦПК України визначені загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання.

Згідно з ч.2 ст.183 ЦПК України письмові заява та клопотання підписуються заявником чи його представником. Відповідно до ч.4 ст.183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву або клопотання подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Згідно п.2.13. Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних та кримінальних справ, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 17 грудня 2013 року №173, порядок роботи з електронною поштою визначається Інструкцією про порядок роботи з електронною поштою в Державній судовій адміністрації України, територіальних управліннях державної судової адміністрації, апеляційних та місцевих судах загальної юрисдикції, затвердженою наказом Державної судової адміністрації України від 25 грудня 2007 № 141, пунктом 4.2 якої визначено, що листи, отримані з невірним електронним цифровим підписом, вважаються недійсними.

Як вбачається із заяви про залишення позову без розгляду, яка була направлена на електронну адресу суду від імені позивача, неможливо встановити чи вона була підписана та направлена особисто позивачем, а не іншою особою.

Крім того, не можливо встановити чи заява про залишення позову без розгляду була направлена на електронну адресу суду першої інстанції з офіційної електронної адреси особи, створеної в системі, розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України, реєстрація у якій вимагає надати зразок (сертифікат) електронного цифрового підпису, який буде застосовуватись під час листування з судами у системі з використанням електронної адреси.

З огляду на викладене, подання позивачем заяви на електронну пошту суду є сумнівним.

Крім того,, як стверджує позивач та його представник, жодних заяв до суду про залишення позовної зави без розгляду вони не подавали та не мали наміру подавати.

Виходячи з наведеного, суд першої інстанції дійшов поспішного висновку про залишення позову без розгляду, так як заява про залишення позову без розгляду, яка надійшла до Фастівського міськрайонного суду Київської області електронною поштою, не підписана заявником за допомогою електронного цифрового підпису, а тому мала бути повернута без розгляду відповідно до положень ч.ч.2, 4 ст.183 ЦПК України.

Суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, не дослідив, чи підписана заява про залишення позову без розгляду особою, яка її подала, а тому дійшов помилкового висновку про задоволення такої заяви.

Відповідно до ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали

З огляду на вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку щодо задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 , скасування ухвали Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 червня 2019 року про залишення позову без розгляду та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.367, 374, 379, 381, 382 ЦПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 червня 2019 року про залишення позову без розгляду скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено 07 серпня 2019 року.

Суддя-доповідач:

Судді: