Справа № 645/3487/14-ц
Провадження № 2-зз/645/25/19
УХ В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2019 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Ульяніч І.В.

секретар судового засідання - Росада І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання Акціонерного товариства "Мегабанк" про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 "Про стягнення заборгованості за договором позики",

в с т а н о в и в:

До Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшло клопотання Акціонерного товариства "Мегабанк" про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 "Про стягнення заборгованості за договором позики", застосованих на підставі ухвали Фрунзенського районного суду м. Харкова від 05.09.2014 року, а саме накладення заборони відчуження об`єкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_2 на праві власності, посилаючись на обставини викладені в клопотанні. В клопотанні зазначили, що квартира АДРЕСА_1 , була передана в іпотеку на підставі договору іпотеки укладеного між АТ «Мегабанк» та ОСОБА_2 від 26.12.2011 року, в якості забезпечення виконання зобов`язань ОСОБА_2 перед банком, згідно кредитного договору від 26.12.2011 року, про отримання кредиту в розмірі 70000 доларів США. У зв`язку із порушенням своїх зобов`язань щодо погашення кредиту ОСОБА_2 , банк був змушений звернутись до Фрунзенського районного суду м. Харкова, яким 04.12.2015 року ухвалено рішення, яке було залишено без змін ухвалою Апеляційного суду Харківської області, про звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме на зазначену квартиру в погашення заборгованості за кредитним договором перед банком. Обтяження, що було накладено на майно ОСОБА_2 у даній справі охоплює іпотечне майно, що унеможливлює здійснення АТ «Мегабанк» першочергового задоволення своїх грошових вимог.

В судовому засіданні представник заявника АТ «Мегабанк» клопотання підтримав, просив задовольнити, посилаючись на обставини викладені в клопотанні.

ОСОБА_1 , який був позивачем у даній справі в судове засідання не з`явився з невідомих причин, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не відомив.

ОСОБА_2 , яка була відповідачем у справі подала заяву про розгляд клопотання про скасування заходів забезпечення позову у її відсутності, проти клопотання заперечувала, мотивуючи тим, що АТ «Мегабанк» не був учасником справи.

Суд, вислухавши представника заявника, з"ясувавши позицію учасників процесу, перевіривши матеріали справи, приходить до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що в провадженні Фрунзенського районного суду м.Харкова перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 "Про стягнення заборгованості за договором позики". Рішенням від 03.10.2014 року позов було задоволено та стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1 634 121,65 грн. (один мільйон шістсот тридцять чотири тисячі сто двадцять одна) грн. 65 коп. заборгованості за договором позики, 3654,00 грн. витрат по сплаті судового збору.

Заявником АТ "Мегабанк" була надана копії іпотечного договору від 26.12.2011 року, укладеного між ПАТ «Мегабанк» та ОСОБА_2 , згідно якого сторони з метою забезпечення виконання зобов`язань, що виникло у іпотекодавця за кредитним договором від 26.12.2011 року, за яким боржник отримав від банку грошові кошти в розмірі 70000 доларів США, які зобов`язався повернути 20.12.2016 року, передав в іпотеку іпотекодержателю квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного Реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 166606159 від 15.05.2019 року за ОСОБА_2 зареєстровано право власності на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , а також обтяження у вигляді заборони на зазначене нерухоме майно на підставі іпотечного договору від 26.12.2011 року, обтяжувач ПАТ «Мегабанк». А також обтяження у вигляді заборони на нерухоме майно, на підставі ухвали Фрунзенського районного суду м. Харкова від 05.09.2014 року.

Згідно ст.. 158 ЦПК України - суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У разі надання відповідачем до суду документа, що підтверджує здійснене ним забезпечення позову відповідно до частини четвертої статті 56 цього Кодексу, відповідне клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, розглядається судом не пізніше наступного дня після надання вказаного документа. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про

скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Постановою № 5 Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», з метою забезпечення правильного й однакового застосування судами законодавства при розгляді позовів про зняття арешту з майна, надані роз"яснення: п.1,2,9 - у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 Цивільного процесуального кодексуУкраїни (далі ЦПК) розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення . Заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

Таким чином, з досліджених в судовому засіданні доказів було встановлено, що заявник не є стороною по справі, в якій було застосовано забезпечення позову, АТ «Мегабанк» звернувся до суду із клопотанням, а ні позовом, без зазначення всіх необхідних учасників справи, тому у задоволенні клопотання АТ «Мегабанк» слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 158, 353 ЦПК України , суд -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Мегабанк" про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 "Про стягнення заборгованості за договором позики" - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення лише вступної та резолютивної частин судового рішення, а також у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали виготовлено 02.08.2019 року.

Суддя І. В. Ульяніч