"05" липня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Астахової О.О.
при секретарі Якименко Т.С.
за участю представників позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -
23 листопада 2018 року представник позивача ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом, у якому просить усунути перешкоди ОСОБА_3 в користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом визнання ОСОБА_4 таким, що втратив право користування житловим приміщенням.
Мотивуючи вимоги тим, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу від 24 лютого 2005 року. 19 квітня 2005 року у спірній квартирі було зареєстровано відповідача, який є онуком позивача.
26 жовтня 2013 року ОСОБА_3 подарувала, а ОСОБА_4 прийняв у дар квартиру АДРЕСА_2 , що підтверджується відповідним нотаріально посвідченим договором дарування квартири.
На даний час в квартирі зареєстровані позивач та відповідач.
Відповідач ОСОБА_4 з часу реєстраці, тобто з квітня 2005 року у квартирі не проживає, витрати по квартирній платі і комунальних послугах не сплачує, квартирою не цікавиться, але при цьому з реєстраційного обліку не знімається, що змушує позивача звернутись з даним позовом до суду.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28 грудня 2018 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, розгляд якої проводиться в порядку загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання (а.с. 26).
Відповідачу та третій особі запропоновано подати відзив на позов і пояснення щодо позову відповідно та посилання на докази, яким вони обґрунтовуються, протягом 15 днів з дня вручення ухвали суду.
Ухвалою суду від 19 лютого 2019 року підготовче судове засідання закінчено, справу призначено до судового розгляду (а.с. 32).
У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 позовні вимоги підтримала, виходячи із доводів, якими вони обґрунтовуються та просила суд позов задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення суду не заперечувала.
Відповідач та третя особа у судове засідання не з`явились, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Документів, що підтверджують поважність причин їх відсутності, клопотань про відкладення розгляду справи, заяв з проханням проводити розгляд справи у їх відсутності, відзиву на позов суду, пояснень щодо позову ними не надано.
Відповідно до положень частини 1 статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:
1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
3) відповідач не подав відзив;
4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглядати і вирішувати справу відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України.
Суд, заслухавши пояснення представника позивача, з`ясувавши обставини справи, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_3 являється власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу від 24 лютого 2005 року, та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 74419713 від 30 листопада 2016 року (а.с. 7, 8).
За даними відомостей електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» у квартирі АДРЕСА_1 зареєстрований відповідач ОСОБА_4 , який за твердженням позивача являється хй онуком. (а.с. 25).
Факт не проживання відповідача в квартирі АДРЕСА_1 підтверджується актом про не проживання особи за місцем реєстрації, складеним 04.11.2018 року.
Із матеріалів справи убачається, що позивач ОСОБА_3 подарувала, а відповідач ОСОБА_4 прийняв у дар квартиру АДРЕСА_2 , що підтверджується договором дарування квартири від 26 жовтня 2013 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коновал З.Ф. (а.с. 9-12) та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 13-14).
Згідно із ч. 1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійснені (частина 1 статті 321 ЦК України).
Відповідно до частини 2 статті 405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Оскільки відповідачем не надано доказів поважності причин відсутності у вказаній квартирі понад один рік, інших домовленостей між власником житла і відповідачем на користування цим житлом у разі його відсутності понад один рік, судом не встановлено, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 12-13, 141, 258-259, 265, 268, 280-281, 284, 289, 352-355 ЦПК України, ст.ст. 317, 321, 405 Цивільного кодексу України, суд, -
Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Миколаєва, паспорт серії НОМЕР_1 виданий Дніпровським РВ ГУДМС України в м. Києві 20 березня 2014 року, таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити рішення суду до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя О.О. Астахова