Ухвала

14 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 645/7796/18

провадження № 61-15043ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 06 травня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 27 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Першої Харківської державної нотаріальної контори, Міжрайонного відділу Державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області про скасування арешту,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду засобами поштового зв`язку надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , подана представником ОСОБА_2 , на рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 06 травня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 27 червня 2019 року у вищевказаній справі.

В касаційній скарзі заявник просить скасувати оскаржені судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки подана з пропуском строку на касаційне оскарження, встановленого статтею 390 ЦПК України.

В касаційній скарзі представник скаржника - ОСОБА_2 зазначає, що скаргу подано в межах строку на касаційне оскарження судового рішення, однак вказані твердження є безпідставними з огляду на наступне.

Так, відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Встановлено, що постанова Харківського апеляційного суду прийнята 27 червня 2019 року, а повний текст постанови складено 02 липня 2019 року. Зі змісту даної постанови вбачається, що представник позивача був присутнім у судовому засіданні від 27 червня 2019 року.

Відповідно до вимог статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Таким чином, останнім днем касаційного оскарження судового рішення було 01 серпня 2019 року.

За правилами частини шостої статті 124 ЦПК України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Встановлено, що касаційна скарга подана через поштове відділення та згідно з поштовим штемпелем на конверті відправлена до Верховного Суду 02 серпня 2019 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

Зі змісту касаційної скарги, а також доданих до неї документів вбачається, що скаржник не порушує питання про поновлення цього строку, та не надає доказів на підтвердження дати отримання повного тексту постанови апеляційного суду і доказів поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження відповідних судових рішень.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Чинним ЦПК України не передбачено можливості Верховного Суду поновлювати строк на касаційне оскарження за власною ініціативою, а лише за наявності відповідної про це заяви сторони із зазначенням поважних причин пропуску.

З урахуванням наведеного, скаржнику необхідно подати до суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення та вказати обґрунтовані причини пропуску вказаного строку, на підтвердження чого надати належні докази (документи).

Враховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків.

Керуючись статтями 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 06 травня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 27 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Першої Харківської державної нотаріальної контори, Міжрайонного відділу Державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області про скасування арешту залишити без руху.

Надати скаржнику для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко