Справа № 128/1849/19
УХВАЛА

06 серпня 2019 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Бондаренко О.І., оглянувши клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судових витрат, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ майна при розірванні шлюбу.

Оглядом позовної заяви було встановлено, що вона не відповідає вимогам п. 2 ч.3 ст. 175 ЦПК України, оскільки в ній не уточнено місце проживання позивача.

Крім того, позовні вимоги не уточнені відповідно до норм, що регулюють спірні правовідносини.

Згідно ч.ч. 1,2,3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвалою судді від 19.07.2019 року вказану заяву залишено без руху та заявнику надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

На виконання вимог ухвали суду про залишення позову без руху позивачем надано: позовну заяву із відповідною кількістю копій у новій редакції, а саме: уточнено місце проживання позивача; позовні уточнені відповідно до норм, що регулюють спірні правовідносини; приведено у відповідність зазначені точні дати документів, перелік копій документів, що зазначені у додатку до позовної заяви.

Водночас, разом із позовною заявою із відповідною кількістю копій у новій редакції, позивачем надано клопотання про звільнення від сплати судових витрат, яке мотивоване тим, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням, в тому числі, звільнити від сплати судового збору за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік (в даному випадку 2018 рік). Згідно п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу, судовий збір сплачується у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму. В даному випадку орієнтовна вартість будинків (газифікованих) в с. Якушинці АДРЕСА_1 району Вінницької області більшої площі (кв.м.) разом із земельною ділянкою становить від 28 до 60 тисяч доларів США. Орієнтовна вартість спірного будинку з господарськими будівлями (без врахування вартості земельної ділянки, будинок не газифіковано) - становить 30 тисяч доларів США. Оскільки спір йдеться про поділ майна у співвідношенні 65% і 35% то частка позивача становить орієнтовно 30000x65% =19500 доларів США. Офіційний курс НБУ станом на момент подання позовної заяви - 25,76 грн. за долар США, тобто, 19500x25,76=502320 грн., яка є орієнтовною ціною позову. Крім того, зазначена вище ціна позову опосередковано підтверджується довідкою КП ВООБТІ № 6/3/01-8/19 від 31.05.2019року, в якій зазначено, що згідно матеріалів інвентаризаційної справи № 842, станом на 16.07.2010 року (дата проведення інвентаризації), інвентаризаційна вартість спірного будинку становила 236943,00 (двісті тридцять шість тисяч дев`ятсот сорок три) грн. Ціна (вартість) половини будинку з господарськими будівлями, станом на момент подання позову - 502320 грн., яка є орієнтовною ціною позову. Але такий розмір судового збору, що необхідно сплатити з цієї ціни позову значно перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік. Адже, згідно довідки УСЗН Лівобережне ДСП ВМР його доходи за 2018 рік становлять: 367,28 грн., а 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік становить 367,28 х5%=18,36 грн. Крім того, зазначена вище ціна позову опосередковано підтверджується довідкою КП ВООБТІ № 6/3/01-8/19 від 31.05.2019 року, в якій зазначено, що згідно матеріалів інвентаризаційної справи № 842, станом на 16.07.2010 року (дата проведення інвентаризації), інвентаризаційна вартість спірного будинку становила 236943,00 (двісті тридцять шість тисяч дев`ятсот сорок три) грн. Але це вартість всього спірного будинку, позивач розраховує отримати приблизно половину будинку, тому ціна позову була ним розрахована, виходячи із ціни (вартості половини будинку). Ціна (вартість) половини будинку станом на момент подання позову - 393900 грн., є більшою ніж ціна (вартість) цілого будинку станом на 2010 року -236943 грн. За наведених обставин позивач просить звільнити його від сплати судових витрат, в тому числі судового збору за подання позовної заяви та заяви про забезпечення доказів.

На підтвердження обставин, викладених у клопотанні про звільнення від сплати судових витрат, позивачем надано: відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків, довідки УСЗН (Лівобережне) ДСП ВМР, рішення ЛКК № 105, копію свідоцтва про народження, з яких вбачається, що позивач перебуває на обліку в управлінні соціального захисту населення (Лівобережне) департаменту соціальної політики Вінницької міської ради та відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 832 від 26.07.1996 року «Про підвищення розмірів державної допомоги окремим категоріям громадян» отримував щомісячну компенсаційну виплату непрацюючій працездатній особі, яка доглядає за особою похилого віку, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період з 04.09.2017 року по 26.03.2019 року та відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 558 від 29.04.2004 року «Про затвердження Порядку призначення і виплати компенсації фізичним особам, які надають соціальні послуги» компенсацію фізичній особі, яка надає соціальні послуги особі похилого віку, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у період з 27.03.2019 року по теперішній час.

Відповідно до положень ч.ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі ст.1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Вимогами ст.8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до роз`яснень, наданих в п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК (в редакцій чинній до 15 грудня 2017 року) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Заявником не було надано суду доказів наявності підстав, визначених ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», для відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, надані суду позивачем довідки об`єктивно не відображають його майновий стан, а тому і відсутні визначені законом підстави для задоволення клопотання про звільнення від сплати судових витрат.

З урахуванням положень ст.136 ЦПК України та ст.8 Закону України «Про судовий збір» є підстави для відмови у задоволенні клопотання заявника про звільнення від сплати судових витрат.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (SHISHKOV v. RUSSIA, № 26746/05, § 111, ЄСПЛ, від 20 лютого 2014 року).

Вирішення питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Керуючись ст. 136 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судових витрат відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.І. Бондаренко