Справа № 138/1564/19
Провадження №:2/138/651/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2019 року м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області, в складі:

головуючого судді Київської Т.Б.,

за участю секретаря Алєксєєвої І.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Вендичанської селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з вказаним вище позовом, який мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її рідна мати ОСОБА_2 . Після її смерті залишилася спадщина, а саме житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач є єдиним спадкоємцем матері за законом. 07.06.2019 ОСОБА_1 звернулась до нотаріальної контори з заявою про оформлення своїх спадкових прав, однак їй було відмовлено оскільки вона пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини. В позові вказано, що строк було пропущено з поважних причин, оскільки 03.04.2019 позивач звернулась до Вендичанської селищної ради і написала заяву про прийняття спадщини після померлої матері, однак таку ж заяву не подала до нотаріальної контори. Зазначені обставини стали підставою для звернення до суду з вказаним позовом.

Позивач в судове засідання не з`явилась. Подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позов визнав.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності суд встановив таке.

Батьками ОСОБА_3 є ОСОБА_4 та ОСОБА_2 . Дана обставина підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 (а.с.6).

03.11.1990 ОСОБА_3 зареєструвала шлюб з ОСОБА_5 . Після реєстрації шлюбу прізвище дружини « ОСОБА_6 ». Дана обставина підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 (а.с.7).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 (а.с.5).

Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно у виді житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що розташований по АДРЕСА_1 . Дана обставина підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 13.01.2005 та Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 6208005 від 13.01.2005 (а.с.9,10).

Відповідно до довідок № 06-7/463 06-7/43/1 від 03.04.2019 виданих виконкомом Вендичанської селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 проживала одна за адресою: АДРЕСА_1 . Єдиною спадкоємицею за законом після її смерті залишилась ОСОБА_1 (а.с.11,12).

Як слідує з матеріалів спадкової справи №67/2019 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 єдиним спадкоємцем, яка виявила намір є оформити свої спадкові права є позивач. Інформація про інших спадкоємців відсутня.

Постановою приватного нотаріуса Могилів-Подільського районного нотаріального округу Горбоконь О.Г. №250/02-31 від 07.06.2019 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки вона не надала документи, які підтверджують факт постійного проживання зі спадкодавцем та не подала нотаріусу, або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (а.с.14).

Позивач надала суду заяву від 03.04.2019 з якою вона зверталась до Вендичанської селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області про прийняття спадщини. Вказана заява була зареєстрована в реєстрі за № 66 та посвідчена секретарем Вендичанської селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області (а.с.13). Разом з тим, як слідує з позову, вказана заява не надходила до нотаріуса, а тому строк було пропущено.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у статті 6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, не встановлено вимоги до держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Там, де такі суди існують, гарантії, що містяться у вказаній статті, повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до цих судів (пункт 25 рішення у справі «Делькур проти Бельгії» від 17 січня 1970 року та пункт 65 рішення у справі «Гофман проти Німеччини» від 11 жовтня 2001 року).

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачами заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 23 квітня 2019 року, а позов до суду вони пред`явили 07.06.2019, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Така позиція суду відповідає правовій позиції Верховного суду України викладеній в постанові від 17.10.2018 в справі № 681/203-17-ц.

Враховуючи вказані вище обставини справи, зміст доказів, та те, що доводи позивача знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду справи, переконавшись у наявності законних підстав суд, приймає визнання відповідачем даного позову, оскільки це не суперечить інтересам сторін та інтересам інших осіб та вважає що позивач, як спадкоємець має право на визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 .

Враховуючи вимоги ч.3ст.1272 ЦК України достатнім строком суд вважає один місяць, з дня набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст.1268,1270,1272,1273 ЦК України, ст. 12, 13, 81, 89, 141, 259, 263-268, 280-282 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (місце проживання: АДРЕСА_2 ) додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення. Учасник справи якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Т.Б.Київська