Ухвала

08 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 548/223/19

провадження № 61-10921ск19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Висоцької В. С., Фаловської І. М.розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хорольського районного суду Полтавської області від 09 квітня 2019 року та ухвалу Полтавського апеляційного суду від 19 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,

В С Т А Н О В И В:

21 травня 2019 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Хорольського районного суду Полтавської області від 09 квітня 2019 року та ухвалу Полтавського апеляційного суду від 19 квітня 2019 року .

Ухвалою Верховного Суду від 13 червня 2019 року вказану касаційну скаргу було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме: заявнику було запропоновано надати оригінал квитанції про сплату судового збору та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, в якому навести підстави для його поновлення.

У липні 2019 року на виконання вимог вказаної ухвали до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду заявником було надано оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 384, 20 грн та подано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження

Ухвалою Верховного Суду від 15 липня 2019 року визнано причини пропуску строку на касаційне оскарження наведені у клопотанні ОСОБА_1 неповажними та продовжено строк для усунення недоліків.

У серпні 2019 року заявник на виконання вказаної ухвали подав заяву (до клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження на виконання ухвали Верховного Суду від 15 липня 2019 року) із зазначенням інших підстав для поновлення строку - зазначав про те, що ухвала Полтавського апеляційного суду від 19 квітня 2019 року була прийнята без його участі.

Оскільки, наведені підстави ОСОБА_1 для поновлення строку є поважними, тому клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до частин другої, третьої статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин, наявні підстави для поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Полтавського апеляційного суду від 19 квітня 2019 року.

Що стосується оскарження ухвали Хорольського районного суду Полтавської області від 09 квітня 2019 року, Верховний Суд виходить з такого.

Ухвалою Хорольського районного суду Полтавської області від 15 серпня 2019 року клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Павленка Р. С. задоволено, в допуску до участі як представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу в сумі 2 168 968, 00 грн. - відмовлено.

Ухвала мотивована тим, що справа є складною, оскільки сума позову становить 2 168 968, 00 грн, тому не є малозначною.

Статтею 353 ЦПК України встановлено вичерпний перелік ухвал, які можуть бути оскаржені в касаційному порядку окремо від рішення суду.

До зазначеного переліку ухвала про відмову в допуску до участі у цивільній справі в якості представника сторони не входить, а тому не може бути предметом окремого касаційного оскарження.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Таким чином, у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хорольського районного суду Полтавської області від 09 квітня 2019 року слід відмовити, оскільки вона не підлягає касаційному оскарженню.

Що стосується оскарження ухвали Полтавського апеляційного суду від 19 квітня 2019 року, Верховний Суд виходить з такого.

21 травня 2019 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, зокрема на ухвалу Полтавського апеляційного суду від 19 квітня 2019 року.

Касаційна скарга мотивована тим, що оскаржувані ухвали суду порушують права заявника на представництво його інтересів у суді.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження в частині оскарження ухвали Полтавського апеляційного суду від 19 квітня 2019 року, з таких підстав.

08 квітня 2019 року в підготовчому засіданні представником відповідача ОСОБА_2 - адвокатом Павелком Р. С. заявлене клопотання про відсторонення від участі у справі та припинення представництва за довіреністю відповідно статті 64 ЦПК України представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 .

Ухвалою Хорольського районного суду Полтавської області від 09 квітня 2019 року в допуску до участі як представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 у цій справі відмовлено.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 19 квітня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хорольського районного суду Полтавської області від 09 квітня 2019 року про відмову в допуску до участі як представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 у вище зазначеній справі повернуто.

Вказана ухвала мотивована тим, що ухвала Хорольського районного суду Полтавської області від 09 квітня 2019 року не підлягає оскарженню окремо від рішення суду на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України.

Ухвала про відмову в допуску до участі у справі в якості представника сторони не входить до переліку ухвали, які можуть бути оскаржені в касаційному порядку окремо від рішення суду.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо: скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

За таких обставин апеляційний суд дійшов правильного висновку про необхідність повернення апеляційної скарги з підстав, визначених пунктом 4 частини п?ятої статті 357 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (пункт 45 рішення ЄСПЛ від 23 жовтня 1996 року у справі «Леваж Престейшинз Сервісиз проти Франції», пункти 37, 38рішення ЄСПЛ від 19 грудня 1997 року у справі «Бруалла Гомес де ла Торре проти Іспанії»).

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з положеннями пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою та шостою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Пунктом 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України передбачено, що у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Із змісту касаційної скарги, оскаржуваного судового рішення вбачається, що скарга є необґрунтованою, правильне застосовування апеляційним судом норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Відповідно до частини п`ятої статті 394 ЦПК України у разі якщо суддя-доповідач дійде висновку, що подана касаційна скарга є необґрунтованою, вирішення питання про відкриття провадження здійснюється постійною колегією суддів, до складу якої входить суддя-доповідач. Разом із тим, якщо жоден суддя із складу колегії не дійде висновку про необхідність відкриття касаційного провадження через необґрунтованість скарги, колегія суддів постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження.

Керуючись пунктом 5 частини другої, пунктом 2 частини четвертої, частинами п`ятою, шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження ухвали Полтавського апеляційного суду від 19 квітня 2019 року.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хорольського районного суду Полтавської області від 09 квітня 2019 року та ухвалу Полтавського апеляційного суду від 19 квітня 2019 року відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. В. Литвиненко
В. С. Висоцька
І. М. Фаловська