Справа № 661/2678/19
Провадження № 2/661/808/19
Новокаховський міський суд Херсонської області в складі:
головуючого суддіЧирського Г.М.
за участю секретаря судового засідання Антоненко І.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Нова Каховка Херсонської області в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщення,
встановив:
05.06.2019 р. ОСОБА_1 звернулась до суду з відповідною позовною заявою про визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме: будинком АДРЕСА_1 . В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначила про те, що вона є власницею зазначеного житлового приміщення, натомість ОСОБА_2 більше 2 років не проживає у спірному житловому приміщенні, особистих речей у ньому не має, витрат по утриманню будинку та сплаті комунальних послуг не несе, з реєстраційного обліку не знімається, що призводить до порушення права власника приміщення.
Позивач у судове засідання не з`явилась, подала письмову заяву про розгляд справи за своєї відсутності, наполягаючи на задоволенні позовних вимог та не заперечуючи проти заочного розгляду справи.
Відповідач у судове засідання не з`явилась з невідомих суду причин, хоча про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомляла, заяв про розгляду справи за своєї відсутності не подавала.
Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Суд, за згодою представника позивача, вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст. 280 ЦПК України, оскільки відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 280 ЦПК України відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився, не подав відзив.
Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи в спрощеному позовному провадженні, судове засідання проводити без фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Дослідивши матеріали справи та письмові докази, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , на праві приватної власності, на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.06.2012 р., посвідченого держаним нотаріусом Новокаховської державної нотаріальної контори за реєстровим № 1-794, належить будинок АДРЕСА_1 .
Відповідно до частини 1 статті 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
З довідки про склад сім`ї від 26.03.2019 р., виданої відділом реєстрації Новокаховської міської ради, за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Відповідно до акту № 176 від 26.03.2019 р., посвідченого в.о. старости Дніпрянського старостинського округу Білим А.А., ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_1 не проживає.
Згідно із частиною 1 статті 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкоду здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Так, частиною 1 ст.383ЦК України визначено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати приміщення для власного проживання, проживання членів його сімї, інших осіб.
Відповідно до ст. 9, 156 ЖК України, ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Житлові права охороняються законом, за винятком випадків, коли вони здійснюються в суперечності з призначенням цих прав чи з порушенням прав інших громадян або прав державних і громадських організацій. Члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сімї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. У разі відсутності угоди між власником будинку (квартири) і колишнім членом його сімї про безоплатне користування жилим приміщенням до цих відносин застосовуються правила, встановлені статтею 162 цього Кодексу.
Верховний Суд України в Постанові від 16 листопада 2016 року у справі № 6-709 цс 16 зазначив, що положення статей 383, 391ЦК України передбачають право вимоги власника про захист порушеного права власності на жиле приміщення, будинку, квартиру тощо, від будь яких осіб, у тому числі осіб, які не є і не були членами його сім`ї.
Під час судового розгляду встановлено та підтверджено письмові доказами, ОСОБА_1 є власницею спірного житлового приміщення, натомість відповідач по справі ОСОБА_2 зареєстрована в ньому, проте в будинку не проживає, особистих речей в ньому не має.
Враховуючи вищезазначене та оскільки між сторонами по справі відсутній будь-які договірні відносини з приводу користування житловим приміщенням, що під час судового розгляду відповідачем не спростовано, суд вважає що ОСОБА_2 має бути визнана такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а право ОСОБА_1 , як власника майна, підлягає захисту у судовому порядку.
Керуючись ст. ст. 16, 319, 391, 321 ЦК України, ст.ст.4, 5, 13, 43, 76-81, 128, 141, 223, 263, 265, 268, 279, 280-282 ЦПК України, суд
ухвалив:
Позовні вимоги задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме: будинком АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Херсонського апеляційного суду через Новокаховський міський суд Херсонської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Г. М. Чирський