Справа №442/2906/19
Провадження №2/442/979/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

заочне

27 травня 2019 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

у складі: головуючого - судді Хомика А.П.

з участю секретаря судового засідання - Лужецької С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дрогобичі цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ДП «Дрогобицька автоколона №1» Відкритого акціонерного товариства «Дрогобицька автобаза №4», третьої особи: Першої Дрогобицької державної нотаріальної контори про скасування заборони на відчуження об`єкта нерухомого майна, -

в с т а н о в и в:

23.04.2019 позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить скасувати та зняти обтяження на нерухоме майно, а саме: житловий будинок, який розташований на АДРЕСА_1 , - яке міститься в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за номером запису про обтяження - 4848862, накладеного Першою Дрогобицькою державною нотаріальною конторою відповідно до повідомлення №б/н Дрогобицької автоколони № 2208 від 10.07.1984 року.

В обґрунтування позову, покликається на те, що вона, ОСОБА_1 , є власником житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі - продажу № 2006 від 29 червня 1999 року (додається). Коли вона звернулась до державного реєстратора Державного реєстру речових прав на нерухоме майно для перереєстрації свого житлового будинку у вказаному реєстрі, то їй повідомили, що на її нерухоме майно, а саме на вищевказаний житловий будинок накладено заборону відчуження згідно повідомлення Дрогобицької автоколони № 2208 від 10.07.1984року.

Оскільки, Дрогобицька автоколона № 2208 була реорганізована в ДП «Дрогобицька автоколона № 1» Відкритого акціонерного товариства «Дрогобицька автобаза № 4», тому остання є Відповідачем по даній справі.

Факт заборони відчуження вказаного нерухомого майна підтверджує інформаційна довідка з ДРРП на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 163618936 від 15.04.2019 року.

Як вказано у вищезазначеній інформаційній довідці, ОСОБА_2 був власником нерухомого майна, на яке накладено заборону відчуження. Однак, з 29 червня 1999 року вона є власником даного житлового будинку. Крім цього, згідно будинкової книги для прописки громадян, проживаючих в будинку АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 ніколи там не був зареєстрований.

Представник позивача подав заяву про розгляд справи у його відсутності. Позов просив задоволити з підстав, викладених у ньому. Не заперечив щодо заочного розгляду справи.

Відповідач в судове засідання не з`явився, причин неявки не повідомив, хоча належним чином був повідомлений про час та місце судового засідання.

Третя особа - Перша Дрогобицька державна нотаріальна контора просила проводити розгляд справи у їх відсутності. Відносно задоволення позову, покладається на думку суду.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, а відтак відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст. 223 ЦПК України).

Суд, керуючись вимогами ст.ст. 223, 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних в справі доказів, ухваливши заочне рішення, оскільки: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти заочного вирішення справи; підстави для відкладення розгляду справи відсутні.

Суд, дослідивши наявні матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до Інформації з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, наявна заборона на нерухоме майно, а саме: на будинок АДРЕСА_1 , яка зареєстрована за № 4848862, 23 квітня 2007 року Першою Дрогобицькою державною нотаріальною конторою; додаткові дані: архівний запис №121960-120 від 10.07.1984, власник: ОСОБА_2 . Причина відсутності коду: архівний запис; підстава обтяження: повідомлення, не вказано, 10.07.1984, Дрогобицька автоколона № 2208.

Поряд з цим, відповідно до договору купівлі-продажу від 29.06.1999, посвідченого державним нотаріусом Другої Дрогобицької державної нотаріальної контори, за р№ 2006, житловий будинок на АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_1 .

Згідно копії будинкової книги, власниками житлового будинку АДРЕСА_1 були: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5

ОСОБА_2 у вказаному будинку зареєстрованим не був.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно із ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших.

Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд (ч.1ст. 319 ЦК України).

Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ст. 3 ЦПК України).

Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню ( ст. 386 ЦК України).

Відповідно до Положення про Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 9 червня 1999 p. N 31/5 підставами для внесення до Реєстру заборон відомостей про накладення (зняття) заборони та арештів на об`єкти нерухомого майна є заява про реєстрацію (вилучення) обтяження об`єкта нерухомого майна, що подається вичерпним колом осіб, а саме: державною нотаріальною конторою та приватним нотаріусом, судами і слідчими органами, органами державної виконавчої служби.

Відповідно до п. 75. Постанови Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2013 р. № 868 «Про затвердження Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень і Порядку надання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно» документами, що підтверджують виникнення, перехід та припинення обтяжень речових прав на нерухоме майно, є рішення суду щодо обтяження речових прав на нерухоме майно, що набрало законної сили.

Таким чином, оцінюючи зібрані по справі докази, а також враховуючи те, що за позивачем не рахується будь-яких невиконаних зобов`язань, підстав накладення арешту, а в Державному реєстрі наявна заборона на належне йому нерухоме майно, що обмежує право власності позивача, унеможливлює розпорядження своєю власністю, а тому суд приходить до переконання про необхідність задоволення позову в частині вилучення запису про таке обтяження.

Керуючись ст. ст. 5, 10, 12, 81, ч. 4 ст. 206, 258, 263-265, 268, 280 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Позов задоволити.

Скасувати та зняти обтяження на нерухоме майно, а саме: житловий будинок, який розташований на АДРЕСА_1 , - яке міститься в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за номером запису про обтяження - 4848862, накладеного Першою Дрогобицькою державною нотаріальною конторою відповідно до повідомлення №б/н Дрогобицької автоколони № 2208 від 10.07.1984 року.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, тобто, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня складання повного тексту рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено 27.05.2019.

Сторони:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ДП «Дрогобицька автоколона №1 Відкритого акціонерного товариства «Дрогобицька автобаза №4», ЄДОРПОУ: 30084692, адреса: Пилипа Орлика, 24, м.Дрогобич Львівської області.

Третя особа: Перша Дрогобицька державна нотаріальна контора, , адреса: вул. Гончарська, 11, м.Дрогобич Львівської області.

Суддя Хомик А.П.