КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

12 серпня 2019 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Сушко Л.П., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Солом'янського районного суду міста Києва від 29 травня 2017 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 29 травня 2017 року задоволено позов Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням ОСОБА_1 25 липня 2019 року подав апеляційну скаргу, одночасно порушуючи питання про звільнення його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

В обґрунтування ОСОБА_1 вказав, що відповідно до статті 8 ЗУ «Про судовий збір» суд може звільнити його від сплати судового збору та надав докази на підтвердження свого майнового стану.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до змісту статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

За змістом статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд не приймає до уваги надані відповідачем докази про скрутний майновий стан, оскільки, як вбачається з матеріалів справи позивач має право користування квартирою за адресою АДРЕСА_1 , також має квартиру у власності за адресою АДРЕСА_2 , предмет даного позову не відноситься до соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, крім того, відповідач не відноситься до соціально незахищених верств населення.

За таких обставин у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29 травня 2017 року необхідно відмовити.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у відповідача пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами відповідача стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

Відповідно до п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.1.6 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, поданої ПАТ «Укрсоцбанк», ціна позову складає 1620511,84 грн.

Відповідно до п.1.1. ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції від 26.09.2015, яка діяла, станом на дату подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Таким чином, судовий збір, що мав бути сплачений при поданні позову до суду, складав 24307,68 грн.

Відтак, особі, яка подала апеляційну скаргу на рішення суду, необхідно сплатити судовий збір у розмірі 36461,52 грн. (24307,68 грн. * 150% = 36461,52 грн.).

Відповідно до реквізитів рахунку на 2019 рік для сплати судового збору за подання апеляційної скарги на судове рішення до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися на рахунок: отримувач коштів: УК у Солом`янському районі; код за ; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); МФО Банку: 899998; Р/Р № НОМЕР_1 .

Разом з тим, особа, яка подала апеляційну скаргу, порушила питання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, однак не зазначила поважних підстав для поновлення строку, що позбавляє суд апеляційної інстанції можливості вирішити питання щодо поновлення строку або відмови у його поновленні.

ОСОБА_1 вказує, що копію ухвали про відмову у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення від 29 травня 2017 року було отримано 22 липня 2019 року, що підтверджується матеріалами справи.

Проте, в матеріалах справи відсутні відмітки про отримання вказаної ухвали на які посилається ОСОБА_1 , а саме 22 липня 2019 року.

Відповідно до ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Відповідно до ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч.3 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Таким чином, особі, яка подала апеляційну скаргу, необхідно надати суду апеляційної інстанції докази сплати судового збору у розмірі 36461,52 грн., або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а також заяву, у якій вказати підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

За таких обставин підстави для відкриття апеляційного провадження у справі відсутні, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху із наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на заочне рішення Солом'янського районного суду міста Києва від 29 травня 2017 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29 травня 2017 року залишити без руху, і надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення особі, яка подала апеляційну скаргу, ухвали.

Роз?яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду Л.П. Сушко