УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"23" липня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , третя особа - Відділ Державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м. Київ, про звільнення майна з-під арешту,

в с т а н о в и в:

12 липня 2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» (далі - АТ «Укрсоцбанк»), в якій позивач просить суд звільнити з-під арешту нерухоме майно, яке належить АТ«Укрсоцбанк», а саме: трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , що накладений постановою Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у місті Києві, про арешт майна ОСОБА_1 та оголошення заборони на його відчуження від 21 жовтня 2011 року в межах виконавчого провадження №29400384.

Вимоги позову обґрунтовані тим, що 27 грудня 2006 року АКБ «Укрсоцбанк» (правонаступником якого є ПАТ «Укрсоцбанк») та ОСОБА_1 уклали кредитний договір №380/1558/06-Пі, за умовами якого відповідач отримав кошти в сумі 190 000,00 доларів США. Також 27 грудня 2006 року між АКБ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 укладено Іпотечний договір відповідно до якого, на забезпечення основного зобов`язання, Іпотекодавець передав в іпотеку належне йому на праві власності майно, а саме трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 . У зв`язку з невиконанням боржником умов кредитного договору, 27 травня 2019 року АТ «Укрсоцбанк» набув право власності на предмет іпотеки. Однак, позивачу стало відомо, що реалізувати власне майно на даний час неможливо, оскільки постановою Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у місті Києві від 21 жовтня 2010 року в межах виконавчого провадження №29400384 накладено арешт на нерухоме майно відповідача та оголошено заборону на його відчуження.

17 липня 2019 року вказану позову заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ч. 1 ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України).

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним уст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, з огляду на наступне.

Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, серед іншого: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

При цьому, ст. 95 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про витребування доказів тощо. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). (ч.3, 5 ст.177 ЦПК України)

Так позовна заява не містить: зазначення доказів, що підтверджують обставини якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою.

Крім того, жоден із долучених до позовної заяви документів не містить підпису представника позивача із зазначенням дати, - на підтвердження відповідності копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у позивача.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 накладено арешт Відділом державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у місті Києві 21 жовтня 2011 року в межах виконавчого провадження №29400384.

Згідно з п. 5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03 червня 2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» у разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VI ЦПК України.

З позовної заяви не вбачається, чи є ПАТ «Укрсоцбанк» стороною виконавчого провадження №29400384 в межах якого накладено арешт на квартиру, не вказані сторони цього провадження, що є необхідним для визначення кола учасників справи.

Отже, до позовної заяви не додані всі необхідні докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, при цьому в позові не зазначено про неможливість отримання позивачем для подання до суду таких доказів та не подано вмотивоване клопотання про їх витребування.

Також суд зауважує, що в позовній заяві не коректно вказано найменування третьої особи, актуальне найменування якої - Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки. Для усунення недоліків позовної заяви позивач має подати до суду позовну заяву з урахуванням наведених в даній ухвалі недоліків щодо її змісту, за неможливості долучення копій документів, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у тому числі копій документів, якими накладено арешт на майно, про звільнення якого заявлено позовні вимоги (постанови ВДВС), позивач вправі подати відповідне письмове клопотання, долучивши його до виправленої позовної заяви. Копії долучених до позовної заяви документів, оригінали яких знаходять у позивача, мають бути посвідчені із проставленням дати.

До виправленої позовної заяви необхідно додати її копії та копії доданих до неї документів для вручення відповідачу та третій особі.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 4, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

постановив:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , третя особа - Відділ Державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції у м. Київ, про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху та запропонувати позивачу в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я