Справа № 177/147/19
Провадження № 2/177/427/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

15 липня 2019 року

Криворізький районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Строгової Г. Г.

за участі:

секретаря судового засідання Маракуца І. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача - ОСОБА_2 звернувся до суду з зазначеною позовною заявою, в якій просив суд визначити ОСОБА_1 додатковий строк в два місяці, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ОСОБА_3 , яка за життя заповіла позивачу належну їй земельну ділянку площею 6,470 га, яка розташована на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області.

27.11.2018 позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , але отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку із тим, що позивач пропустив шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та не надав нотаріусу доказів постійного проживання зі спадкоємцем, у зв`язку із чим за захистом своїх прав позивач вимушений звернутися до суду.

Позивач в судове засідання не з`явилася, до початку розгляду справи через канцелярію суду представник позивача надав заяву про розгляд справи за його відсутності та за відсутності позивача, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за відсутності представника Глеюватської сільської ради, при ухваленні рішення покладався на розсуд суду.

У зв`язку з тим, що сторони правом на участь в судовому засіданні не скористалися, відповідно до ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.13).

За життя ОСОБА_3 склала на ім`я позивача заповіт, яким на випадок своєї смерті заповіла останньому належну їй на праві приватної власності земельну ділянку площею 6.470 га, яка розташована на території Глеюватської сільської ради8Криворізького району Дніпропетровської області (а.с.8, 9, 44).

27.11.2018 позивач за реалізацією свого права на спадкове майно, звернувся до Шостої криворізької нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 (а.с.41), але отримав від нотаріуса постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку із тим, що пропустив шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та не надав нотаріусу доказів постійного проживання зі спадкоємцем (а.с.46), що також підтверджується довідкою виданою Виконкомом Глеюватської сільської ради від 16.10.2018 № 789 (а.с.43).

У відповідності зі ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Стаття 1233 ЦК України визначає, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно зі ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Як видно зі спадкової справи, заведеної Шостою криворізькою державною нотаріальною конторою № 700/2018 (а.с.39-47), після смерті ОСОБА_3 із заявою про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_1 , інші особи із заявами про прийняття спадщини не зверталися, свідоцтво про право на спадщину не видавалось.

Позивач вказує на те, що дійсно пропустив визначений законом строк для прийняття спадщини, у зв`язку із тим, що є юридично необізнаним, та взагалі не знав про існування заповіту, при цьому намагаючись отримати його копію не вклався у встановлені законом строки для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.62-66).

Згідно ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 16 червня 2018 року за номером судового провадження 61-38298ск18.

Отже, оскільки спадкова справа після смерті ОСОБА_3 була заведена на підставі заяви позивача, який не був обізнаний про смерть спадкодавиці та про наявність заповіт, суд визнає поважними наведені позивачем об`єктивні причини пропуску строку для прийняття спадщини, та на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України, вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк тривалістю в два місяці, який суд вважає достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який обчислювати з дня набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст. ст. 12, 13,18, 81, 247, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці, обчислювати з дня набрання даним рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо або відповідно до п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України через Криворізький районний суд Дніпропетровської області.

Суддя: