Справа № 204/7140/18
Провадження № 2-о/204/4/19 р.
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2019 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Самсонової В.В.

за участю секретаря Зайченко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Піщанська об`єднана територіальна громада, про встановлення факту, що має юридичне значення, зокрема щодо належності правовстановлюючого документу,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Піщанська об`єднана територіальна громада, про встановлення факту, що має юридичне значення, зокрема щодо належності правовстановлюючого документу.

Заявник і його представник ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини своєї неявки до суду не повідомили. Клопотань про відкладення розгляду справи чи розгляду справи за їхньої відсутності до суду не надходило.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини своєї неявки до суду не повідомив.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд розглядає справу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає необхідним залишити без розгляду дану заяву з огляду на наступне.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічні положення має п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, згідно якої суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

В свою чергу, згідно з ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Тому, суд вважає можливим застосувати положення ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України до даних правовідносин.

Зокрема згідно з ч. 1 ст. 316 ЦПК України, заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

Тому, після одержання вищезазначеної позовної заяви, судом було направлено запит до адресно-довідкового підрозділу ГУ ДМС України в Дніпропетровській області з метою встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) заявника.

16 жовтня 2018 року з адресно-довідкового підрозділу ГУ ДМС України в Дніпропетровській області надійшла відповідь на запит, з якої випливає, що зареєстрованим місцем проживання заявника є наступна адреса: АДРЕСА_1 (а.с.13).

Крім того, ця ж адреса, як місце проживання, вказана й самим заявником в його заяві про встановлення факту, що має юридичне значення (а.с.2).

У даній справі були призначені судові засідання на: 20 листопада 2018 року о 14 год. 30 хв., 13 грудня 2018 року о 12 год. 30 хв., 01 лютого 2019 року о 09 год. 00 хв., 26 лютого 2019 року о 13 год. 00 хв., 09 квітня 2019 року о 09 год. 30 хв., 07 травня 2019 року о 08 год. 30 хв., 03 червня 2019 року о 13 год. 00 хв., 20 червня 2019 року о 08 год. 20 хв., а також 15 липня 2019 року о 16 год. 00 хв.

Судом були направлені заявникові судові повістки про виклик в судове засідання на вищевказані дати саме на адресу: АДРЕСА_1 , а також його представникові ОСОБА_2 на адресу, зазначену в заяві - АДРЕСА_2 (а.с.2).

Також, судом було повідомлено заявника і його представника про розгляд справи, шляхом направлення судових повідомлень про розгляд даної справи у вигляді СМС на зазначені ними мобільні телефони через автоматизовану систему документообігу суду «Д-3».

Отже, зважаючи на зазначене вище, судом було дотримано всіх необхідних і можливих вимог щодо повідомлення всіх сторін по справі, зокрема й заявника, про здійснення розгляду даної справи.

Разом з тим, заявник і його представник у вказані судові засідання, окрім судового засідання 26.02.2019 року, яке просив відкласти, не з`явилися та про причини своєї неявки до суду не повідомили.

При цьому, про час і місце розгляду справи вони були повідомлені належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, зокрема відомостями про направлення судових повісток на зазначені адреси, повідомленнями про вручення поштових відправлень, а також довідками про доставку СМС. Крім того, інформація щодо руху справи перебуває у відкритому доступі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - https://court.gov.ua/fair/sud0419.

Клопотань про відкладення розгляду справи чи розгляду справи за їхньої відсутності - від заявника і його представника до суду не надходило.

Відповідно до ч. ч. 1-2 ст. 210 ЦПК України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Але ж, дана справа загалом перебуває в провадженні суду вже з 27 вересня 2018 року.

В свою чергу, як роз`яснив Конституційний Суд України у своєму рішенні від 13 грудня 2011 року за № 17-рп/2011 у справі № 1-9/2011, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Згідно положень ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

У частині же четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до § 23 рішення Європейського суду з прав людини від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України», національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

До аналогічних висновків прийшов й Верховний Суд в своїй постанові від 07 травня 2018 року у справі № 553/3688/16-ц (провадження № 61-302св18).

Так само, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

А також, у рішенні від 03 квітня 2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Разом з тим, ОСОБА_1 , заявник у даній справі, не цікавився станом її розгляду, до суду не з`являвся та проявив байдужість до даної справи. Тобто, заявник у даній справі використовує прийоми, які призводять до зволікання у розгляді справи.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Тому, суд вважає неповажними неявки заявника у судові засідання, що були призначені на вищевказані дати, тобто більше, ніж два рази поспіль, у зв`язку з чим суд прийшов до висновку, що такі дії заявника є зловживанням ним своїми процесуальними правами.

За таких обставин, у зв`язку з повторною неявкою ОСОБА_1 в судове засідання без поважних причин, а заява про розгляд справи за його відсутності до суду не надходила, суд вважає необхідним залишити без розгляду його заяву про встановлення факту, що має юридичне значення, зокрема щодо належності правовстановлюючого документу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ст. ст. 10, 12, 13, 44, 128, 210, 223, 247, 257, 258-261, 352-355 ЦПК України суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Піщанська об`єднана територіальна громада, про встановлення факту, що має юридичне значення, зокрема щодо належності правовстановлюючого документу - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду, якщо вона не була оскаржена в апеляційному порядку, набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Суддя В.В. Самсонова