Справа № 638/2233/19
Провадження № 2/638/2670/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2019 року Дзержинський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді Семіряд І.В.

за участю секретаря Тягунової Р.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Дзержинського районного суду міста Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ земельної ділянки та житлового будинку в натурі та виділення частки у праві спільної власності,

встановив:

В провадженні суду перебуває зазначена справа.

У судове засідання позивач не з`явився, про день та час слухання справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не сповістив.

Представник позивача у судове засідання не з`явилась, про день та час слухання справи повідомлена належним чином, звернулась до суду з заявою про відкладення слухання справи, у зв`язку з тим, що зайнята у іншому судовому процесі у Господарському суді м. Києва.

Відповідач та представник відповідача ОСОБА_3 у судовому засіданні з приводу розгляду справи за відсутності позивача та представника позивача покладались на розсуд суду.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:

01.07.2019, 24.07.2019 у судові засідання позивач та його представник не з`явились, про день та час слухання справи були повідомлені належним чином. Позивач про причину неявки суду не сповістив, представник позивача у судове засідання на 01.07.2019 причину неявки не повідомила, у судове засідання на 24.07.2019 надала заяву, у якій зазначила, що зайнята у судовому процесі у Господарському суді м. Києва.

Представником позивача ОСОБА_4 не надано суду доказів того, що вона дійсно перебуває у іншому судовому процесі у Господарському суді м. Києва, також представником позивача у своїй заяві про відкладення справи не зазначено яка справа (номер справи) слухається у Господарському суду м. Києва.

Як зазначено у ст. 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Наслідки неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, передбачені ст. 223 ЦПК України.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору(частина 5 статті 223 ЦПК України).

Позивач та представник позивача не звертався до суду з заявою про можливість розгляду справи за їх відсутності, за наявними у справі доказами.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним . Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Судом встановлено, що представник позивач була повідомлена про слухання справи, про що свідчить явочний лист (а.с.57,59).

Окрім того, суд звертає увагу, інформація щодо розгляду справи розміщена на офіційному сайті «Судова влада».

Від позивача та представника позивача не надходило заяв про розгляд справи за їх відсутності, також представник позивача не надала суду докази, які б підтверджували поважність її відсутності у судовому засіданні.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Суд приходить до висновку, що позивач та його представник не цікавляться позовною заявою, не з`являються у судові засідання, а отже втратили зацікавленість до розгляду справи по суті.

При вирішенні питання про залишення позову без розгляду судом, відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, судом враховано правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові № 310/12817/13 від 22.05.2019.

Приписами п. 3 ч.1 ст 257 ЦПК України встановлено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, позовна заява підлягає залишенню без розгляду, що не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

30.05.2019 відповідачем подано зустрічну позовну заяву, 01.07.2019 відповідачем подано клопотання про призначення у справ судової будівельно- технічної експертизи. Питання про прийняття до спільного розгляду зустрічного позову та про призначено експертизи не вирішено судом, у зв`язку з відсутністю позивачів.

Керуючись ст. ст. 142,223,257 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ земельної ділянки та житлового будинку в натурі та виділення частки у праві спільної власності - залишити без розгляду.

Питання про прийняття зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_5 та питання про призначення у справі судової будівельно- технічної експертизи залишити без розгляду.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд міста Харкова протягом 15-ти днів з дня її з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення його відповідної ухвали.

СУДДЯ: І.В. СЕМІРЯД