Провадження № 2/727/107/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2019 року Шевченківський районний суд м. Чернівці в складі:

головуючого судді Смотрицького В.Г.

при секретарі Вальчук М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Чернівці справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визначення розміру часток співвласників земельної ділянки, що є спільною сумісною власністю, -

встановив:

Позивач звернулася до суду з позовом відповідачів про визначення часток у спільній сумісні власності посилаючись на те, що в жовтні 2011 року громадяни ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 набули у порядку приватизації право власності на земельну ділянку площею 0,1000 Га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка розташована в АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_1 .

Земельна ділянка набута у спільну сумісну власність зазначених осіб.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 померла.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 помер.

Після смерті ОСОБА_7 відкрилася спадщина на належне їй майно, в тому числі і на частку Земельної ділянки. Спадкоємцем померлої за законом є ОСОБА_1 .

Після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина на належне йому майно, в тому числі і на частку Земельної ділянки. Спадкоємцем померлого за заповітом є ОСОБА_4 .

Для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_7 спадкоємець ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса. Нотаріус листом від 31.10.2018 року повідомив про неможливість видати свідоцтво про право на спадщину на частку Земельної ділянки у зв`язку з тим, що не визначена частка спадкодавця у спільній сумісній власності на землю.

У своїй заяві про зміну позовних вимог посилалася на те, що виходячи з встановленого учасниками спільної власності сталого багаторічного порядку спільного володіння та користування земельною ділянкою загальною площею 0,1000 га, житловим будинком, господарськими будівлями та спорудами, встановленими співвласниками умовними межами на земельній ділянці та в зв`язку з проведеною сертифікованим землевпорядником інвентаризацією фактичного володіння та користування земельною ділянкою співвласниками, за результатами якої виготовлений кадастровий план інвентаризації встановленого співвласниками порядку володіння та користування земельною ділянкою, - заявляємо про зміну (збільшення та зменшення) позовних вимог, виходячи з наступного.

У фактичному володінні та користуванні:

ОСОБА_7 ( за життя ), ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 перебувала земельна ділянка № НОМЕР_2 площею 0,0606 га або 606 кв.м під двором та господарськими будівлями;

ОСОБА_6 ( за життя ), ОСОБА_5 перебувала земельна ділянка № НОМЕР_3 площею 0,0240 га або 240 кв.м під двором та господарськими будівлями;

ОСОБА_7 ( за життя ), ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 ( за життя ), ОСОБА_5 перебувала земельна ділянка № НОМЕР_4 площею 0,0154 га або 154 кв.м під житловим будинком.

Розмір частки кожного з співвласників у праві спільної власності на земельну ділянку площею 0,1000 га становитиме:

- ОСОБА_7 . 164/1000 частин земельної ділянки;

- ОСОБА_2 164/1000 частин земельної ділянки;

- ОСОБА_1 164/1000 частин земельної ділянки;

- ОСОБА_3 164/1000 частин земельної ділянки;

- ОСОБА_6 172/1000 частин земельної ділянки;

- ОСОБА_5 172/1000 частин земельної ділянки.

А тому просила визначити розмір часток за померлими та співвласниками у спільній сумісній власності на земельну ділянку.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ст. 274 ч. 1 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 12 березня 2019 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження. Окрім того відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву.

Позивач, представник позивача в судове засідання не з`явилися, представник позивача звернувся з письмовою заявою, в якій просив суд справу розглянути у його відсутність, позовні вимоги підтримує.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, звернулися з письмовою заявою, в якій просили суд справу розглянути у їх відсутність та не заперечували проти задоволення позову.

Відповідач ОСОБА_4 та її представник в судове засідання не з`явилися, представник відповідача звернувся з письмовою заявою, в якій просив суд справу розглянути у його відсутність та не заперечував проти задоволення позову.

Відповідач ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку, про поважні причини неявки суд не повідомила.

Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає, за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.

Суд, дослідивши надані позивачем документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що в жовтні 2011 року ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 набули у порядку приватизації право власності на земельну ділянку площею 0,1000 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, яка розташована в АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_1 , що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серія НОМЕР_5 від 24.10.2011 р. (а.с.5-6).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.7).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 помер.

Після смерті ОСОБА_7 відкрилася спадщина на належне їй майно, в тому числі і на частку Земельної ділянки. Спадкоємцем померлої за законом є ОСОБА_1 ..

Після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина на належне йому майно, в тому числі і на частку Земельної ділянки. Спадкоємцем померлого за заповітом є ОСОБА_4 .

Для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_7 спадкоємець ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса. Нотаріус листом від 31.10.2018 року повідомив про неможливість видати свідоцтво про право на спадщину на частку Земельної ділянки у зв`язку з тим, що не визначена частка спадкодавця у спільній сумісній власності на землю (а.с.8).

Згідно зі ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Відповідно до ч. 2 ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Частиною першою ст.1297 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за виданою йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до пунктів 4 та 6 глави 1 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України нотаріус може видати свідоцтво про право на спадщину за законом чи за заповітом після смерті одного з учасників спільної сумісної власності лише після визначення (виділення) частки померлого у спільному майні. Тому при спадкуванні таких часток істотне значення має встановлення їх розміру, що може бути зроблено як за життя спадкодавців, так і після відкриття спадщини.

Статтею 1218 Цивільного кодексу України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зі ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом.

Приписами ч. 2 ст. 370 ЦК України визначено, що у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

У відповідності до ч. 1 ст. 86 Земельного кодексу України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність).

Згідно ст. 89 Земельного кодексу України співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або на виділення з неї окремої частки. Поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом.

Відповідно до ст. 372 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється.

Відповідно до пункту 3.4 листа ВССУ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі. У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.

Згідно із пунктом 17 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» №5 від 07.02.2014 р. частка суб`єкта права спільної сумісної власності визначається, зокрема, при відкритті після нього спадщини.

Відповідно до пункту 3.4 листа Вищого Спеціалізованого Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013р. №24-753/0/4-13 частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі. У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.

Згідно з пунктом 17 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» №5 від 07.02.2014р. частка суб`єкта права спільної сумісної власності визначається, зокрема, при відкритті після нього спадщини.

Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, враховуючи викладене, оцінюючи належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, розглянувши справу в межах заявлених вимог, суд вважає, що належить визначити, що розмір частки кожного з співвласників у праві спільної власності на земельну ділянку площею 0,1000 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, по АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_1 становить:

- ОСОБА_7 164/1000 частин земельної ділянки;

- ОСОБА_2 164/1000 частин земельної ділянки;

- ОСОБА_1 164/1000 частин земельної ділянки;

- ОСОБА_3 164/1000 частин земельної ділянки;

- ОСОБА_6 172/1000 частин земельної ділянки;

- ОСОБА_5 172/1000 частин земельної ділянки.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 355, 370, 372, 1218, 1225, 1226, 1297 ЦК України, ст.ст. 86, 89 ЗК України, листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013р. №24-753/0/4-13, Постановою Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» №5 від 07.02.2014р.,ст.ст. 4, 12, 13, 76, 81, 89, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позов задовольнити.

Визначити, що розмір часток у спільній власності на земельну ділянку площею 0,1000 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка розташована в АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_1 становить:

- померлого співвласника ОСОБА_7 у розмірі 164/1000 частин вказаної земельної ділянки;

- померлого співвласника ОСОБА_6 у розмірі 172/1000 частин вказаної земельної ділянки;

- співвласника ОСОБА_2 у розмірі 164/1000 частин вказаної земельної ділянки;

- співвласника ОСОБА_1 у розмірі 164/1000 частин вказаної земельної ділянки;

- співвласника ОСОБА_3 у розмірі 164/1000 частин вказаної земельної ділянки;

- співвласника ОСОБА_5 у розмірі 172/1000 частин вказаної земельної ділянки

Апеляційна скарга може бути подана протягом 30 днів з дня проголошення рішення безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя: