Справа № 450/2829/17 Головуючий у 1 інстанції: Мусієвський В.Є.
Провадження № 22-ц/811/2390/18 Доповідач в 2-й інстанції: Приколота Т. І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2019 року м.Львів

Справа № 450/2829/17

Провадження № 22ц/811/2390/18

Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Приколоти Т.І.,

суддів : Мікуш Ю.Р., Савуляка Р.В.,

секретар Іванова О.О.

з участю ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянув апеляційну скаргу ОСОБА_5

на рішення Пустомитівського районного суду Львівської області, ухвалене у м. Пустомити 12 вересня 2018 року (суддя Мусієвський В.Є.)

у справі

за позовом ОСОБА_5 до Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального Управління юстиції у Львівській області, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_3 про визнання дій державного виконавця незаконними та торгів недійсними, скасування акту та реєстрації права,-

встановив:

Позивач звернулася з позовом до Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального Управління юстиції у Львівській області, Державного підприємства "СЕТАМ", ОСОБА_3 , в якому просить визнати протиправними дії державного виконавця та зобов`язати останнього зняти з реалізації за виконавчим провадженням №51551703 земельну ділянку, а саме: лот №193478 - предмет іпотеки: земельна ділянка загальною площею 0,2089 га, кадастровий номер НОМЕР_1 , призначена для будівництва га обслуговування житлового будинку та господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_5 ; визнати електронні торги з реалізації земельної ділянки площею 0,2089 га, кадастровий номер НОМЕР_1 , призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд за адресою: Львівська АДРЕСА_1 , проведені ДП «СЕТАМ» 9 лютого 2017 року за реєстраційним номером лота НОМЕР_2 , недійсними; скасувати акт про реалізацію предмета іпотеки - земельної ділянки площею 0,2089 га, кадастровий номер НОМЕР_1 , призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 ; скасувати реєстрацію права власності ОСОБА_3 на зазначену земельну ділянку. В обгрунтування позову посилається на те, що у відділі примусового виконання рішень державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області перебуває виконавче провадження №51551703 з примусового виконання виконавчого листа №2-1316/122/11 від 29 лютого 2016 року, виданого Пустомитівським районним судом Львівської області, про стягнення з ОСОБА_5 на користь ТзОВ «ОТП Факторинг Україна» заборгованості в сумі 3 325 066,48 грн. Вказує, що з інформації на сайті їй стало відомо, що належна їй земельна ділянка загальною площею 0,2089 га є предметом електронних торгів та 9 лютого 2017 року відбулися торги, на яких переміг учасник №2. Однак електронні торги проведені з порушенням процедури, зокрема в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцем знаходження предмета іпотеки не було надруковано повідомлення про проведення таких за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів, державний виконавець не повідомив її про результати визначення вартості чи оцінки майна не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. Про результати оцінки її повідомлено згідно супровідного листа 10 листопада 2016 року. Її не було письмово повідомлено про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна.

Рішенням суду в позові відмовлено.

Рішення суду оскаржила ОСОБА_5 . Вважає рішення незаконним та необґрунтованим, таким що порушує законні права та інтереси, винесеним з порушенням норм матеріального права.Просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про задоволення позову.Вказує, що невірно вказано дату проведення торгів, що стверджується розбіжністю в акті і протоколі, не вказано іншого учасника торгів, а тому слід вважати, що такий був один, оцінка здійснена без врахування інших наявних елементів (паркан та інших). Зазначає, що звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки отримано 13 жовтня 2017 року, а копію такого направлено їй лише 10 листопада 2017 року. Відповідач «СЕТАМ» порушив процедуру підготовки проведення торгів, не надіславши їй повідомлення про їх проведення.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників справи, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги; колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить відхилити.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

На підставі ст.ст. 76-81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданням цивільного судочинства.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; а також питання щодо розподілу судових витрат, допуску рішення до негайного виконання, скасування заходів забезпечення позову.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з наступного.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження, як завершальна стадія судового провадження, та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин.

Встановлено, що рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 9 вересня 2015 року частково задоволено позов ТзОВ «ОТП Факторинг Україна». Стягнуто з ОСОБА_5 на користь ТзОВ «ОТП Факторинг Україна» заборгованість за кредитним договором № CM-SME606/001/2008 від 10 липня 2008 року, укладеним між ОСОБА_5 та ЗАТ «ОТП Банк».

Постановою старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області від 5 липня 2016 року відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа №2-1316/122/11, виданого 29 лютого 2016 року Пустомитівським районним судом Львівської області, про стягнення з ОСОБА_5 на користь ТзОВ «ОТП Факторинг Україна».

Постанова була направлена боржнику Семенюк ОСОБА_6 . листом від 5 липня 2016 року №09.01-45/В-4/4809.

Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку.

Главою 4 цього Закону визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Відповідно до ч. 1 ст. 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.

Згідно із ч. 2 ст. 16, ч. 1 ст. 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених ч.ч. 1 - 3, 5-6 ст. 203 цього Кодексу), зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Відповідно до ч. 4 ст. 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства ст. ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури порядку проведення торгів.

Відповідно до ч. 1 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно із ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч.ч. 1-3, 5,6 ст. 203 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно із п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» № 9 від 6 листопада 2009 року правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом.

Встановлено, що 26 вересня 2016 року складено акт опису й арешту майна, згідно якого описано і накладено арешт на земельну ділянку загальною площею 0,2089 га, кадастровий номер НОМЕР_1 , призначену для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 .

Для визначення вартості даної земельної ділянки державний виконавець 26 вересня 2016 року виніс постанову про призначення експерта, суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні.

У матеріалах виконавчого провадження наявне рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, з якого вбачається, що позивач 11 листопада 2016 року отримала копію звіту від 11 жовтня 2016 року про оцінку згаданої земельної ділянки. ОСОБА_5 роз`яснено можливість оскарження визначення вартості майна.

Листом від 29 листопада 2016 року № 09.01-45/В-4/6910 начальника відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби, позивач повідомлена про здійснення заходів щодо організації електронних торгів та реалізації земельної ділянки.

ДП «СЕТАМ» відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 2 жовтня 2015 року № 1885/5 «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, є організатором електронних торгів та уповноважений відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Відповідно до п. 3 Розділу III Порядку реалізації арештованого майна Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).

Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна.

Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему.

Згідно з п. 4 розділу І Порядку взаємодія органів державної виконавчої служби та приватних виконавців з Організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців в Системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу особистих кабінетів відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності.

Відомості про електронні торги, майно, яке виставляється на них, доступні всім особам та розміщені на веб-сайті електронних торгів; електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, здійснюється реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах, забезпечується доступ спостерігачів електронних торгів та проводяться електронні торги. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та є доступним усім користувачам мережі Інтернет.

Аналіз змісту зазначеного Порядку дає підстави для висновку про те, що на Організатора торгів не покладається обов`язок письмово повідомляти боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів і подальший перебіг торгів, а також пересвідчуватися в отриманні таких повідомлень боржником.

Встановлено, що позивач листом директора департаменту електронних торгів від 16 січня 2017 року №228/18-18-17 повідомлялася про час та місце проведення електронних торгів, з описом предмета іпотеки, зазначенням реєстраційного номера лота, початковою ціною продажу майна.

Відповідно до вимог п. 2 розділу ІІ Порядку Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Згідно з п. 4 розділу II Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор лише перевіряє повноту заповнення заявки.

Пунктом чотири розділу III Порядку визначено, що Організатор проводить електронні торги (торги за фіксованою ціною), у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку, електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але не пізніше 22-ї години. Електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десятихвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту.

Згідно з п. 1 розділу VIII Порядку після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом.

Відповідно до п. 1 розділу X Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

Згідно з п. 4 розділу X Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди Організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, а у випадку придбання нерухомого майна - документом, на підставі якого нотаріусом видається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів.

Акт про проведення, який складений за результатами торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків, у зв`язку з чим торги є правочином у розумінні ст. 202 ЦК України.

Порушення встановлених Порядком правил проведення торгів є підставою недійсності прилюдних торгів.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України в постанові від 22 лютого 2017 року, підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів.

Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

ДП «СЕТАМ» опубліковано оголошення в газетах «ВАШ Магазин» від 19 січня 2017 року та «Львівські оголошення» від 18 січня 2017 року про проведення електронних торгів.

В матеріалах виконавчого провадження наявний лист, адресований позивачу, за підписом директора департаменту електронних торгів від 16 січня 2017 року №228/18-18-17, у якому зазначено час та день проведення електронних торгів, опис предмета іпотеки, вказаний реєстраційний номер лота, початкова ціна продажу майна.

Факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 2 травня 2018 року дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб.

Відповідно до ст. 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна.

Перебіг позовної давності шляхом пред`явлення позову може перериватися не в разі будь-якого направлення позову поштою, а здійсненого з додержанням вимог процесуального законодавства. Якщо суд у прийнятті позовної заяви відмовив або її повернув, то перебіг позовної давності не переривається. Не перериває перебігу такого строку й подання позову з недодержанням правил підсудності.

Судом першої інстанції встановлено, що позивач звернулася з позовом з пропуском строку позовної давності, але відмовив у задоволенні позову по суті.

Позивача не надано жодних належних та допустимих доказів того, що при проведенні електронних торгів відбулось порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 та чинного на момент проведення спірних електронних торгів, та доказів того, що ці порушення вплинули на результати торгів і права та законні інтереси позивача порушені.

З висновками суду першої інстанції належить погодитися, оскільки ним правильно визначено характер спірних правовідносин та встановлено дійсні обставини справи. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду.

Підстави для скасування рішення суду відсутні.

Керуючись ст. 367, п.1 ч.1 ст.374, ст.ст. 375, 381-384, 388-391 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 12 вересня 2018 року залишити без змін, апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 1 липня 2019 року.

Головуючий

Судді