ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/4820/1113/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2019 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Купельського А.В. (суддя-доповідач),

Янчук Т.О., Ярмолюка О.І.,

секретар судового засідання Журбіцький В.О.

за участю учасників справи: представника апелянта адвоката Савченка Я.В., прокурора Грамчук Т.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 28 березня 2019 року (суддя Мазурок О.В.) у цивільній справ за позовом виконувача обов`язків керівника Хмельницької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Хмельницької міської ради до ОСОБА_1 про стягнення збитків,

в с т а н о в и в :

1. Стислий виклад позовної заяви, короткий зміст позовних вимог.

У вересні 2018 року виконувач обов`язків керівника Хмельницької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Хмельницької міської ради, звертаючись до суду з вказаним позовом, зазначав, що Хмельницькою місцевою прокуратурою встановлено, що ОСОБА_1 у 2015 році здійснила реконструкцію нежитлового приміщення під магазин по АДРЕСА_1 .

Об`єкт прийнято в експлуатацію відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої управлінням ДАБІ у Хмельницькій області 03.12.2015 року за №ХМ 36.

Згідно декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 03.12.2015 року за №36 ОСОБА_1 задекларувала 591,5 кв.м загальної площі введеного в експлуатацію об`єкта будівництва.

Відповідач із заявою про укладення договору до Хмельницької міської ради не звернулась, документів, необхідних для визначення розміру пайової участі та укладення договору не надіслала, коштів пайової участі на створення і розвиток зазначеної інфраструктури м. Хмельницького до місцевого бюджету не сплатила.

Пайова участь для зазначеного об`єкта складає 7,0% від загальної вартості будівництва об`єкту. Враховуючи відсутність зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, на підставі п.5.2 Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького, затвердженого рішенням сесії Хмельницької міської ради від 17 грудня 2008 року №23 (далі - Порядок), Управлінням капітального будівництва департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради розрахунок пайової участі проведено на основі опосередкованої вартості.

Згідно проведеного розрахунку розмір пайової участі склав 572 796 грн. З метою спонукання до сплати пайової участі, Хмельницькою міською радою 23.11.2017 року за №01-16-930 відповідачу надіслано лист про необхідність укладення договору та сплати пайової участі.

До зазначених листів долучено два примірника проекту договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького відповідним розрахунком пайової участі, підписаним начальником управління капітального будівництва.

Однак, вказаний лист відповідачем залишено без відповіді.

Таким чином, неправомірна бездіяльність відповідача щодо її обов`язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Хмельницька міська рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди. При цьому наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному зв`язку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідача.

Джерелом для бюджетного фінансування потреб розвитку інфраструктури населеного пункту є пайова участь замовників об`єктів будівництва, яка полягає у сплаті ними до місцевого бюджету коштів у визначеному відповідно до закону розмірі.

Представництво інтересів Хмельницької міської ради Хмельницька місцева прокуратура мотивувала тим, що в умовах тривалого ухилення відповідача від сплати пайової участі, Хмельницькою міською радою заходів представницького характеру до захисту інтересів держави та територіальної громади в суді не здійснено.

У зв`язку з цим позивач просив суд стягнути на користь Хмельницької міської ради з ОСОБА_1 572 796 грн. збитків, завданих невиконанням зобов`язання щодо сплати пайової участі; судові витрати у розмірі 8591,94 грн. стягнути з відповідача на користь прокуратури Хмельницької області.

2. Мотиви та висновки суду першої інстанції.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 28 березня 2019 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Хмельницької міської ради 118432 грн. 87 коп. збитків, завданих невиконанням зобов`язання щодо сплати пайової участі.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь прокуратури Хмельницької області 1776 грн. 49 коп. сплоченого судового збору.

Частково задовольняючи позов, суд виходив з того, що відповідач не уклала договору про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького, що свідчить про її бездіяльність у вчиненні передбачених законодавством обов`язкових дій щодо такого звернення та укладення договору. Неправомірна бездіяльність відповідача щодо її обов`язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Хмельницька міська рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди. При цьому наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному зв`язку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідача.

Враховуючи те, що відповідачем здійснено реконструкцію приміщення внаслідок чого загальна площа приміщення була збільшена з 469,2 кв.м до 591,5 кв.м, суд вважав, що з ОСОБА_1 підлягає стягненню 118 432 грн. 87 коп. збитків, завданих невиконанням зобов`язання щодо сплати пайової участі (122,3 х (13834 х 1) х 0,07 = 118432,87 грн.

3. Стислий виклад та узагальнені доводи апеляційної скарги.

Не погоджуючись з рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 28 березня 2019 року, ОСОБА_1 в апеляційній скарзі просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким залишити позовну заяву без розгляду.

Вважає, що вказане рішення підлягає скасуванню через невідповідність висновків, викладених у рішенні суду, обставинам справи, порушення норм матеріального права.

Посилається на те, що прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя. У даній справі, як зазначає апелянт, судом першої інстанції не встановлено обставин, які б давали підстави для висновку про невиконання або неналежне виконання Хмельницькою міською радою, яка є самостійною юридичною особою з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту майнових інтересів територіальної громади.

Апелянт не погоджується з позицією позивача про наявність в діях відповідача усіх елементів складу цивільного правопорушення. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Так, як зазначає апелянт, при прийнятті об`єкта в експлуатацію від відповідача не вимагалось сплати будь-яких коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури.

Також за доводами апеляційної скарги суд не взяв до уваги зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва - реконструкції, розмір якого становить 140 000 грн., а керувався опосередкованою вартістю будівництва об`єктів соціального призначення, які споруджуються на території України.

В судовому засіданні апелянт заявив клопотання про залишення позову прокурора без розгляду, про закриття провадження по справі або відмовити в задоволенні позову.

4. Стислий виклад відзиву на апеляційну скаргу.

У відзиві на апеляційну скаргу прокурор просить рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 28 березня 2019 року залишити без змін, апеляційну скаргу - без задоволення. Вважає рішення суду законним та обґрунтованим, а твердження апелянта такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства.

Щодо доводу апеляційної скарги про представництво інтересів Хмельницької міської ради при зверненні з позовом у даній справі прокуратура зазначає, що існує категорія справ, де підтримка прокурора не порушує справедливого балансу та посилається на рішення Європейського суду з прав людини від 15 січня 2009 року у справі «Менчинська проти Російської Федерації», де вказано, що сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави.

При цьому, ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідає рівності сторін.

Зокрема, у справі «Gregorio de Andrade v. Portugal» (№41537/02, 14.11.2006) ЄСПЛ відмітив, що держава несе відповідальність за дії або бездіяльність працівників прокуратури при виконанні ними службових обовязків (п. 38). А у справі «Бацаніна проти Росії» (№3932/02, 26.05.2009) вказав, що порушення справи за ініціативою прокурора не завжди ставить протилежну сторону у «завідомо невигідне становище».

Крім того, посилаючись на позицію Верховного Суду прокуратура зазначає, що лише звернення уповноваженого суб`єкта владних повноважень до суду з відповідним позовом можна вважати належним здійсненням захисту інтересів держави. Інші вжиті заходи (зокрема, листування) не відповідають вимогам чинного законодавства, зазначеній позиції Верховного Суду.

Позов прокурором подано через 9 місяців після останнього листування між міською радою та ОСОБА_1 , а неподання такого позову мало б своїм наслідком закінчення строку позовної давності у вказаних правовідносинах та неможливістю стягнення коштів у судовому порядку.

Щодо наявності у відповідача обов`язку сплачувати пайову участь у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Хмельницького, прокурор зазначає, що відповідальність за достовірність даних, зазначених у декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 3 грудня 2015 року №36, законом покладено на ОСОБА_1 та будь-які повноваження у Хмельницької міської ради щодо реєстрації зазначеної декларації відсутні.

Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Даний строк встановлено законом саме для добровільного виконання стороною обов`язку для укладення договору пайової участі, і невиконання такого зобов`язання не звільняє замовника від укладення договору. Таким чином, саме замовник будівництва зобов`язаний звернутись до органу місцевого самоврядування з пропозицією укласти договір.

Щодо правильності визначення розміру пайової участі позивач зазначає, що оскільки відповідач до Хмельницької міської ради зведений кошторисний рахунок не подала, розрахунок розміру пайової участі здійснено на підставі нормативів створеної потужності, розраховується за відповідною формулою. Крім того, поданий на стадії підготовчого засідання представником відповідача зведений кошторисний розрахунок всупереч вимог ст. 844 ЦК України не затверджено ОСОБА_1 , а тому не є допустимим доказом у справі. Оскільки затверджений відповідачем зведений кошторисний розрахунок подано на стадії судового розгляду по суті, то за положеннями ч. 8 ст. 83 ЦПК України до розгляду судом не приймається.

5. Процесуальні дії у справі на стадії апеляційного провадження.

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 8 травня 2019 року у даній справі відкрито апеляційне провадження.

6. Фактичні обставини, встановлені судом.

17.06.2014 року за договором купівлі-продажу, що був нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Новіковою Л.В. ОСОБА_1 придбала приміщення, що розташоване в АДРЕСА_1 , площею 469,2 кв.м.

В подальшому відповідач вирішила здійснити реконструкцію свого приміщення, в результаті чого загальна площа приміщення була збільшена з 469, 2 кв.м до 591,5 кв.м. Вказане вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (а. с. 86-90).

3 грудня 2015 року відповідачем було подано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, яка була прийнята управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області, об`єкт прийнято в експлуатацію, зареєстровано за №ХМ 36 (а. с. 13-15).

17 грудня 2008 року Хмельницькою міською радою прийнято рішення №23, яким затверджено Порядок пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького.

Цей Порядок регулює організаційні та економічні відносини, пов`язані із залученням, розрахунком розміру, використанням коштів пайової участі замовників будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького та укладання договорів про пайову участь.

31 серпня 2018 року Хмельницька місцева прокуратура звернулась до Хмельницької міської ради з повідомленням про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді (а. с. 16).

7. Норми права, які застосовує апеляційний суд, та висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 2 ст. 48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

В силу ч. ч. 3, 4 ст. 56 того ж кодексу у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Стаття 40 зазначеного вище Закону передбачає порядок та підстави пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

В силу вказаної статті порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Аналізуючи положення вказаної статті у сукупності із положеннями статті 40 вказаного Закону, можна прийти до висновку, що забудова території - це розміщення на ній шляхом будівництва відповідного об`єкту (який раніше на ній не знаходився, тобто створення нового об`єкту будівництва), при будівництві якого суб`єкт містобудування (замовник) зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту шляхом укладення відповідного договору з органами місцевого самоврядування та сплати встановленого розміру пайової участі.

Відповідно до частин другої, третьої статті 40 Закону № 3038-VІ замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

За змістом положень частини першої статті 40 Закону №3038-VI порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Законом №3038-VI та Порядком встановлено, що саме на замовника покладено обов`язок укладення договору про пайову участь та сплати відповідних коштів.

Замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву (стаття 1 Закону №3038-VI).

За змістом статей 2,10 Закону №3038-VI, статей 4,9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 року під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови.

Отже, реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначенням забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником.

За приписами пункту 4.1 Порядку договір на пайову участь замовників будівництва у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста укладається між Хмельницькою міською радою в особі Департаменту та замовником будівництва, який скріплюється печатками двох сторін. Договір укладається не пізніше п`ятнадцяти робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладання.

Пайова участь забудовників є внеском, який забудовник має сплатити до бюджету міста.

Залучені кошти спрямовуються на фінансування об`єктів соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста.

Установлено, що з доданої прокурором редакції договору про пайову участь на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького вбачається, що Хмельницька міська рада пропонувала укласти цей договір, керуючись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VІ (зі змінами та доповненнями) та рішенням Хмельницької міської ради №23 від 17 грудня 2008 року «Про порядок пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького» (зі змінами та доповненнями).

Укладення договору про пайову участь є обов`язковим для відповідача згідно з вимогами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та вказаного Порядку.

Аналогічні висновки містяться в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 339/388/16-ц (провадження № 14-261цс18).

Відповідач пропозиції міської ради про укладення договору залишила без відповіді і за декілька місяців до спливу строку позовної давності прокурор звернувся до суду з позовом.

Згідно зі статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

За змістом статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника, збитками та вини.

Посилання апелянта, що прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом, і що у даній справі судом першої інстанції не встановлено обставин, які б давали підстави для висновку про невиконання або неналежне виконання Хмельницькою міською радою, яка є самостійною юридичною особою з повним обсягом процесуальної дієздатності, своїх функцій щодо захисту майнових інтересів територіальної громади, є безпідставним. Хмельницька місцева прокуратура обґрунтувала звернення до суду з даним позовом в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради, а місцевим судом підстав для відмови у відкритті провадження не знайдено правомірно. Твердження позивача, що містяться у відзиві на апеляційну скаргу, цілком співвідносяться з нормами законодавства та не суперечать судовій практиці.

Тому у Хмельницького апеляційного суду відсутні підстави для задоволення клопотань апелянта про залишення позову прокурора без розгляду, про закриття провадження по справі або відмовити в задоволенні позову.

Незгода апелянта з позицією позивача про наявність в її діях усіх елементів складу цивільного правопорушення, оскільки при прийнятті об`єкта в експлуатацію від відповідача не вимагалось сплати будь-яких коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури, є безпідставною та не узгоджується з нормами законодавства. Саме замовник будівництва зобов`язаний звернутись до органу місцевого самоврядування з пропозицією укласти договір. Відповідальність за достовірність даних, зазначених у декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 3 грудня 2015 року №36 законом покладено на ОСОБА_1 та будь-які повноваження у Хмельницької міської ради щодо реєстрації зазначеної декларації відсутні.

Доводи апеляційної скарги, що суд не взяв до уваги зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва - реконструкції, розмір якого становить 140 000 грн., а керувався опосередкованою вартістю будівництва об`єктів соціального призначення, які споруджуються на території України, не може слугувати підставою для скасування рішення суду. ОСОБА_1 до Хмельницької міської ради зведений кошторисний розрахунок самостійно до подачі позову не подавала, уповноважені органи його на достовірність не перевіряли. Представником відповідача зведений кошторисний розрахунок поданий на стадії підготовчого засідання у суді першої інстанції всупереч вимог ст. 844 ЦК України, не затверджений ОСОБА_1 , а тому не був допустимим доказом у справі. Відповідно, розрахунок розміру пайової участі здійснено на підставі нормативів створеної потужності, який розраховується за відповідною формулою.

Внесення ОСОБА_1 на стадії апеляційного розгляду частини коштів у сумі 9800 грн. по сплаті пайової участі на створення і розвиток інфраструктури м. Хмельницького не може бути підставою для скасування рішення суду.

Інші доводи апеляційної скарги, ретельно досліджені судом, висновків суду не спростовують і не дають підстав вважати, що судом допущені порушення матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення спору.

Оскільки судове рішення правильне, обґрунтоване, відповідає обставинам справи, постановлене з дотриманням вимог процесуального права, апеляційний суд не вбачає підстав для його скасування.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 374, 375, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, Хмельницький апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 28 березня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного рішення.

Повне судове рішення складено 29 липня 2019 року.

Судді А.В. Купельський

Т.О. Янчук

О.І. Ярмолюк