УХВАЛА

01 липня 2019 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси

під головуванням судді Єршової Л.С.

за участю секретаря судового засідання Радзімовскої Р.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Іллічова Наталія Артемівна, Реєстраційна служба Одеського міського управління юстиції Одеської області про визнання договорів позики, іпотеки та договору задоволення вимог іпотекодержателя недійсними, визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , треті особи приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Іллічова Наталія Артемівна, місцезнаходження: АДРЕСА_4 , Реєстраційна служба Одеського міського управління юстиції Одеської області, місцезнаходження: 65036, м.Одеса, вул. Старицького, буд. 10-а про визнання договорів позики, іпотеки та договору задоволення вимог іпотекодержателя недійсними, визнання права власності.

Ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси Єршової Л. С . від 21 лютого 2019 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Іллічова Наталія Артемівна, Реєстраційна служба Одеського міського управління юстиції Одеської області про визнання договорів позики, іпотеки та договору задоволення вимог іпотекодержателя недійсними, визнання права власності, прийнято до провадження.

Станом на теперішній час справа по суті не слухалась, засідання по справі призначались на 16.04.2019, 15.05.2019, 18.06.2019, 01.07.2019 року, проте жодного разу позивач (або його представник) не прибув у судове засідання, не поцікавився у суді розглядом свого позову. При цьому у матеріалах справи наявні повідомлення кур`єрської доставки з відміткою «відмовився від отримання» на судові засідання, призначені на 18.06.2019, 01.07.2019 року.

Також до суду надходили заяви представника ОСОБА_2 , в яких він просив залишити позов ОСОБА_1 без розгляду через зловживання процесуальними правами позивачем та звертали увагу суду на тривалий розгляд справи.

Враховуючи викладене, неприбуття в судове засідання позивача є повторним, оскільки ні позивач, ні його представник вдруге не прибули на розгляд справи і в суду є достовірні докази про те, що обидва рази позивача було належним чином повідомлено про необхідність з`явлення до судового засідання та про дату, час та місце судового розгляду справи.

Поняття «повторності» означає вчинення дії знову, основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного. А тому « повторне неприбуття», як підстава для залишення позовної заяви без розгляду, означає неявку у судове засідання два чи більше разів без поважних причин або без повідомлення про причини неприбуття протягом усього розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Тривала неявка до суду позивача може свідчити про втрату ним інтересу до вирішення справи, а вирішення спору без позивача при таких обставинах є порушенням такого принципу цивільного судочинства, як диспозитивність.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами,суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ст. 44 ЦПК України).

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У справі «Каракуця проти України» (16 лютого 2017 р.) Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про наявність порушення доступу до суду, звернув увагу на строк, протягом якого заявники не звертались до апеляційного суду за інформацією щодо стану розгляду їх апеляційної скарги та зазначив, що заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany).

Тобто, в своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, суддею встановлено, що позивач тривалий час рухом своєї позовної заяви в суді не цікавиться (від часу прийняття справи до розгляду суддею Єршовою Л.С. минуло більше чотирьох місяців), заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав, на протязі зазначеного часу від нього на адресу суду не надходило жодних повідомлень щодо неможливості бути присутнім у судових засіданнях або будь-яких інших заяв (клопотань), у суду відсутні засоби зв`язку з позивачем, окрім адреси місця проживання, що свідчить про невиконання ним своїх процесуальних обов`язків, визначених ст. ст. 43, 44 ЦПК України, та про втрату інтересу до даної справи.

Враховуючи викладене, суд вважає, що зазначений позов має бути залишений без розгляду через зловживання позивачем своїми процесуальними правами.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 5, 43, 44, 131, 257, 223, 353, 354 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Іллічова Наталія Артемівна, Реєстраційна служба Одеського міського управління юстиції Одеської області про визнання договорів позики, іпотеки та договору задоволення вимог іпотекодержателя недійсними, визнання права власності, ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Іллічова Наталія Артемівна, Реєстраційна служба Одеського міського управління юстиції Одеської області про визнання договорів позики, іпотеки та договору задоволення вимог іпотекодержателя недійсними, визнання права власності, залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання, проте може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Суддя Л.С. Єршова