Ухвала

11 липня 2019 року

м. Київ

справа № 276/709/17

провадження № 61-11990ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Краснощокова Є.В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 31 січня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 15 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Житомиробленерго» про визнання недійсним і скасування рішення комісії та за зустрічним позовом акціонерного товариства «Житомиробленерго» до ОСОБА_1 про стягнення нарахувань по акту про порушення правил користування електричною енергією,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до акціонерного товариства «Житомиробленерго» (далі - АТ «Житомиробленерго»), у якому просила визнати недійсним та скасувати рішення комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕ або ПКЕЕН Хорошівської РЕМ АТ «Житомиробленерго» по розгляду акту від 21 липня 2017 року № 019457 про відшкодування збитків вартості електроенергії у сумі 50 001, 96 грн, яке оформлене протоколом № 16

від 25 липня 2017 року.

У жовтні 2017 року АТ «Житомиробленерго» звернулося до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 , у якому просить стягнути з відповідача 50 001,96 грн нарахувань по акту про порушення ПКЕЕН.

Рішенням Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області

від 31 січня 2019 року, залишеним без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 15 травня 2019 року, в задоволенні позову ОСОБА_1 до АТ «Житомиробленерго» про визнання недійсним та скасування рішення комісії відмовлено. Зустрічний позов АТ «Житомиробленерго» до ОСОБА_1 про стягнення коштів задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Житомиробленерго» заподіяний збиток

у сумі 50 001, 96 грн.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

У липні 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1

у якій остання, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати і ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.

Частиною шостою статті 19 ЦПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною дев`ятою статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» передбачено, що у 2019 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу

в розрахунку на місяць установлено у розмірі з 01 січня 2019 року (на час подання касаційної скарги) - 1 921 грн.

Ця справа не є справою з ціною позову, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Зазначена справа є незначної складності та не належить до виключень із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Тлумачення статті 19 ЦПК України свідчить, що малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, незалежно від того чи визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції. Оскільки частина шоста статті 19 ЦПК України розміщена

в розділі 1 Загальних положень ЦПК України, то вона поширюються й на стадію касаційного провадження.

З урахуванням предмету позову, характеру правовідносин, складності справи,

а також значення справи для сторін і суспільства, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

Посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять.

Зазначене відповідає Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 19, 260, 389, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 31 січня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 15 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Житомиробленерго» про визнання недійсним і скасування рішення комісії та за зустрічним позовом акціонерного товариства «Житомиробленерго» в особі Хорошівського РЕМ до ОСОБА_1 про стягнення нарахувань по акту про порушення правил користування електричною енергією.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Краснощоков