Справа № 212/5996/19
У Х В А Л А

23 липня 2019 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Борис О.Н., ознайомившись із матеріалами за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про знесення самовільного будівництва та приведення коридорного приміщення загального користування до попереднього стану, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «УЮТ -2011»,-

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про знесення самовільного будівництва та приведення коридорного приміщення загального користування до попереднього стану, третя особа ТОВ «УЮТ -2011».

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 4 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до п. 5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Вважаю, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, оскільки не містить змісту позовних вимог: способу (способів) захисту прав або інтересів, передбаченого законом чи договором, і який позивач просить суд визначити у рішенні, з огляду на наступне.

ОСОБА_1 визначає предмет позову як знесення самовільного будівництва та приведення коридорного приміщення загального користування до попереднього стану, тоді як заявляє позовну вимогу про зобов`язання відповідачів демонтувати самовільно збудовану стіну коридорного приміщення загального користування шляхом приведення його до попереднього стану.

По-перше, звертається увага позивача на розбіжності в описовій та прохальній частинах заяви.

Так, в описовій частині заяви позивач, як підставу позову зазначає, порушення його прав як співвласника спільного майна багатоквартирного будинку та посилається на ст. ст. 369, 382, 391 ЦК України. Утім, в прохальній частині позовної заяви йде мова щодо самовільного будівництва.

Слід зазначити, що самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво; або відведена не для цієї мети; або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту; або з істотним порушенням будівельних норм і правил.

У даному випадку спір виникає з приводу усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном, яке перебуває у спільній сумісній власності спільного майна багатоповерхового будинку.

По-друге, згідно з принципом диспозитивності, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Так, у разі задоволення позову суд викладає свій висновок по суті кожної вимоги в обсязі, в якому їх було задоволено, шляхом зазначення відповідного способу захисту.

Крім того, за позовними вимогами ОСОБА_1 суд повинен розглянути по суті фактично два питання:

- щодо примусового демонтажу самовільно збудованої стіни коридорного приміщення загального користування (для чого необхідно встановити: законність їх зведення; особу, яка вчинила незаконні дії; особу, яка зобов`язана провести знесення; особу, на яку підлягає покладення витрат за демонтаж);

- щодо зобов`язання привести коридорне приміщення загального користування до попереднього стану (для чого необхідно встановити: критерії первинного стану; особу, на яку підлягає покладення цих зобов`язань та особу, на яку підлягає покладення витрат за приведення приміщення до первісного стану).

В прохальній частині повинна бути зазначена чітка ідентифікація позовних вимог, яка в свою чергу узгоджується з описовою частиною позову та його предметом.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Аналогічні за змістом вимоги містять і частини друга та восьма статті 83 ЦПК України, якими встановлено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк,до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

У разі неможливості одержати докази самостійно позивач повинен до позовної заяви додати клопотання про їх витребування, що передбачено частиною третьою статті 177 ЦПК України та у відповідності до пункту 7 частини третьої статті 175 ЦПК України повідомити про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

Позивач у заяві зазначила, що нею вживались заходи досудового врегулювання спору, проте як вбачається з наданих суду доказів звернення до компетентного органу здійснено так і не було.

ТОВ «УЮТ -2011» рекомендувало позивачу на її заяву за захистом своїх прав, звернутись зі скаргою до компетентного органу, або суду.

При цьому, ТОВ «УЮТ -2011» є унітарним комунальним підприємством, яке створено зокрема для збереження житлового фонду Криворізької міської ради, що знаходиться в його веденні.

Криворізьке містке управління Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, окрім відсутності можливості проведення перевірки питань викладених позивачем у зверненні через відсутність вмотивованого рішення суду, на що вказує позивач у позові, також вказало, що питання незаконного (самочинного) будівництва, контролю за дотриманням нормативних вимог під час будівництва та перевірки проектної документації не відноситься до повноважень ВЗНС КМУ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області. Зазначили, яким нормативним актом регламентується дане питання.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Крім того, у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням (ч. 1 ст. 38 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Звернення до відповідного контролюючого органу позивачем здійснено не було, що призвело до відсутності доказів підтвердження порушення прав.

Не зазначаючи вказаних вище обставин та доказів, які є обов`язковими при розгляді справ даної категорії, позивач порушує право відповідача на захист, оскільки незрозумілість, нечіткість обставин, якими обґрунтовуються заявлені вимоги, позбавляє можливості оформлення відзиву відповідно до вимог ЦПК України та встановлення судом предмету спору.

Крім того, Європейський Суд нагадує, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У справі надання повної, детальної інформації щодо заявлених вимог та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду. Право бути поінформованим про характер і підставу позову потрібно розглядати у світлі права мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п. 3 ст. 6 Конвенції.

За таких обставин вважаю, що позивачу слід надати термін для виправлення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити, що в іншому разі позовна заява буде вважатися неподаною. Залишення позовної заяви без руху не є перешкодою для звернення до суду, а необхідністю приведення позивача до виконання вимог закону та сприяє доступу до правосуддя і розгляду справи у порядку визначеному законом у строк.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про знесення самовільного будівництва та приведення коридорного приміщення загального користування до попереднього стану, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «УЮТ -2011», залишити без руху та надати позивачу строк на виправлення недоліків, але не більше, як 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: О. Н. Борис