У Х В А Л А

Іменем України

01 серпня 2019 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Таран Н.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора, житлово-будівельний кооператив «КВАЗАР-9», про визнання права власності на спадкове майно

В с т а н о в и в :

31.07.2019 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора, житлово-будівельний кооператив «КВАЗАР-9», про визнання права власності на спадкове майно.

Як вбачається з позовних вимог позивача вона просить суд визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Ціна позову складає 919242,00 грн.

Матеріали позовної заяви містять клопотання позивача про звільнення її від сплати судового збору. Так, в позовній заяві позивач зазначає, що вона є особою похилого віку, ветераном праці та учасником війни, має єдиний дохід пенсію 3500,00 грн., у зв`язку з цим просить звільнити її від сплати судового збору. На підтвердження зазначених доводів позивачем до матеріалів позовної заяви долучено копії посвідчень ветерана праці та учасника війни, виданих на ім`я позивача.

Вивчивши матеріали клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов наступного висновку.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведені заявником доводи та надані докази не дають достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору у справі, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Враховуючи, що стороною необґрунтовано подане клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд відмовляє позивачу у заявленому клопотанні.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто, позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання позовної заяви в сумі 9192,42 грн.

Як вбачається з матеріалів поданої позовної заяви, позивачем не сплачено судовий збір за подання даного позову до суду на розрахунковий рахунок Деснянського районного суду м. Києва.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

У х в а л и в :

позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора, житлово-будівельний кооператив «КВАЗАР-9», про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з моменту отримання копії ухвали про залишення заяви без руху.

Повідомити заявника про необхідність усунення недоліків вказаних в ухвалі шляхом подачі оригіналу документа, що підтверджує сплату судового збору та роз`яснити, що у разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.Г. Таран