ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6542/19 Справа № 201/4301/18 Суддя у 1-й інстанції - Федоріщев С. С. Суддя у 2-й інстанції - Свистунова О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2019 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - Свистунової О.В.,

суддів - Красвітної Т.П., Єлізаренко І.А.,

за участю секретаря - Гулієва М.І.о.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро

апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 24 травня 2019 року про призначення експертизи

по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального закладу "Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи" Дніпропетровської обласної ради про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И Л А:

У квітні 2018 року позивач звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з позовом до Комунального закладу "Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи" Дніпропетровської обласної ради про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

Представником відповідача до суду було надано клопотання про призначення у справі судово-медичної експертизи, проведення якої доручити експертам Комунального закладу «Обласне бюро судово-медичної експертизи» Дніпропетровської обласної ради.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 24 травня 2019 року призначено по справі судово-медичну експертизу. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

На вирішення експертизи поставлені такі питання:

1)Чи є в наявності порушення норм і положень нормативно-правових документів регламентуючих діяльність МСЕ під час огляду облМСЕК 5 хворих ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

2)Чи є порушення норм і положень законодавчих актів, положень під час огляду облМСЕК № 5 хворих, перелік яких містить звіт щодо перевірки роботи МСЕ робочою групою ДОР?

3)В чому полягають порушення норм і положень, яке регламентують діяльність комісії МСЕ під час огляду хворих ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

4)Чи правомірно рішення обласної МСЕК № 5 від 28 січня 2016 року щодо встановлення ОСОБА_2 45% втрати професійної працездатності, коли при обстеженні в УкрДержНДІ МСПІ з 11 листопада 2015 року по 25 листопада 2015 року інститутом було запропоновано встановлення лише 25% втрати професійної працездатності?

5)Чи можуть бути виправлення в акті огляду МСЕК № 138 від 28 січня 2016 року. зроблені в п. 31.1 та затверджені мокрою печаткою?

6)Чи порушені строки переогляду ОСОБА_2 , який надав направлення на МСЕК 05 липня 2017 року, а остаточне рішення прийнято обласною МСЕК № 5 тільки через 7 місяців - 22 лютого 2018 року, після надходження направлення на МСЕК?

7)Чи правомірно рішення обласної МСЕК № 5 від 01 вересня 2016 року, яка оглядала достроково ОСОБА_3 , інваліда третьої групи від трудового каліцтва, без представника фонду соціального страхування?

8)Чи правомірно рішення обласної МСЕК № 5 від 01 вересня 2016 року, яка не розглядала питання щодо встановлення відсотків втрати працездатності по представленому направленню ЛКК ЛПЗ від 04 серпня 2016 року, в якому указаний діагноз трудового каліцтва від 28 квітня 2003 року?

9)Чи може бути одночасно дійсним два рішення щодо третьої групи інвалідності у ОСОБА_3 з зазначенням різних причин інвалідизації громадянина, а саме: «трудового каліцтва» зі строком до 01 серпня 2017 року та «поранення, контузія, захворювання, пов`язане з участю у бойових діях та перебуванні та території іншої держави з ураженням органів опори та пересування» зі строком до 01 вересня 2018 року?

10)Чи має право облМСЕК № 5 самостійно змінювати причину інвалідності у ОСОБА_3 при достроковому переогляді?

11)Чи правомірно видання членами комісії облМСЕК № 5 особі з інвалідністю двох програм реабілітації з різними заходами реабілітації та різними причинами інвалідності?

12)Чи є правомірним при первинному огляді учасника АТО ОСОБА_4 обласною МСЕК № 5 від 07 грудня 2017 року за направленням ЛКК ЛПЗ від 20 жовтня 2017 року, де зазначено: з метою огляду - «встановлення групи інвалідності» не прийняття експертного рішення?

13)Чи відповідає оформлення акта огляду МСЕК № 1591 від 07 грудня 2017 року обласною МСЕК № 5 «Інструкції щодо заповнення форми первинної облікової документації № 157/о», затвердженої наказом МОЗ України № 577 від 30 липня 2012 року?

14)Чи повинні члени МСЕК ставити підписи в кінці акту огляду МСЕК та затверджувати печаткою обласної МСЕК № 5, якщо експертне рішення не прийнято і в п. 30.4 акту відсутній запис?

15)Чи є законним експертне рішення від 19 лютого 2018 року, з урахуванням того, що акт огляду облМСЕК № 5 підписаний тільки двома членами комісії замість п`ятьох, а саме в.о. голови обласної МСЕК № 5 ОСОБА_1 та лікарем-невропатологом обласної МСЕК №5 ОСОБА_6

16)Чи є таке експертне рішення від 19 лютого 2018 року дійсним?

Проведення експертизи доручено експертам Комунального закладу «Обласне бюро судово-медичної експертизи» Дніпропетровської обласної ради (49000, м. Дніпро, пл. Соборна, 14) та попереджено їх про кримінальну відповідальність за відмову від дачі висновку і за дачу свідомо помилкового висновку (за ст.ст. 384, 385 КК України).

Копію ухвали направилено експертам для виконання.

У розпорядження експертів надано матеріали даної цивільної справи.

Зобов`язано Комунальний заклад «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» Дніпропетровської обласної ради надати на вимогу експертів медико-експертні справи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 і ОСОБА_4 .

Провадження у справі на період проведення експертизи зупинено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 24 травня 2019 року про призначення експертизи скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, зазначаючи, що ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права.

У відзиві відповідач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Згідно з положенням частини 2 статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 12, частини 1 статті 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За положеннями статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Тобто, серед джерел доказів, відповідно до статті 76 ЦПК України, крім іншого, є висновок експерта.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі, зокрема для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Постановляючи ухвалу про призначення по справі судово-медичної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, потрібні спеціальні знання у відповідній галузі і від встановлення обставин, на які посилається відповідач залежить можливість розгляду справи по суті.

Відповідно пункту 3 частини 1 статті 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Статтею 13 ЦПК України визначена диспозитивність цивільного судочинства.

Колегія суддів наголошує на тому, що відмова у задоволенні заяви позбавить відповідача права на судовий захист та справедливий розгляд даної справи, що є основним завданням цивільного судочинства.

Доводи апеляційної скарги про те, що питання поставлені на вирішення експертизи не входять до компетенції судово-медичної експертизи, колегія суддів не може взяти до уваги.

Згідно п. 1.4 Інструкції про проведення судово-медичної експертизи N 6 від 17.01.95, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.95 р. N 6 ( z0248-95 ), до компетенції судово-медичної експертизи належить:

1.4.1. Експертиза трупів у випадках насильницької смерті.

1.4.2. Експертиза трупів при підозрі застосування насилля або з інших обставин, що обумовлюють необхідність такої експертизи.

1.4.3. Експертиза потерпілих, обвинувачених та інших осіб.

1.4.4. Експертиза речових доказів.

1.4.5. Експертиза за матеріалами кримінальних та цивільних справ.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що саме експертом буде вирішуватися компетентність питань, поставлених на вирішення даної експертизи.

Згідно п. 2.8 Інструкції про проведення судово-медичної експертизи N 6 від 17.01.95, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.95 р. N 6 ( z0248-95 ), якщо питання, що поставлені перед експертом, виходять за межі або не входять до його компетенції, він зобов`язаний відмовитися від відповідей на них. При неможливості дати відповіді на питання (частину питання), що поставлені, або неможливості виконати всю експертизу судово-медичний експерт мотивує свою відмову і в письмовому вигляді повідомляє про це особу, яка призначила експертизу.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції постановлена з дотриманням норм процесуального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Згідно з статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи викладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 259,268,374,375,381-384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 24 травня 2019 року про призначення експертизи - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду з дня складання повного судового рішення.

Головуючий О.В. Свистунова

Судді: Т.П. Красвітна

І.А. Єлізаренко