Провадження № 2/243/1440/2019
Справа № 243/3458/19
І м е н е м У к р а ї н и
23 липня 2019 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:
головуючого - судді Кузнецова Р.В.,
при секретареві Малиновській І.Ю.,
прокурора Кукло Д.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Слов`янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовом Керівника Слов`янської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Черкаської селищної ради, Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_1 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог: Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення, -
04.04.2019 року керівник Слов`янської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Черкаської селищної ради, Державної екологічної інспекції у Донецькій області звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог: Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення, мотивуючи свої вимоги тим, що вироком Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 22.01.2019 у справі № 243/79/19 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винними у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.
Вказана шкода в добровільному порядку ОСОБА_1 не відшкодована.
З огляду на викладене, просить суд стягнути з ОСОБА_1 шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення - у розмірі 23 490, 44 грн.
Представник Черкаської селищної ради та Державної екологічної інспекції у Донецькій області будучи належним чином повідомленими про місце, дату та час розгляду справи, у судове засідання не з`явилися, надали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності.
Прокурор Слов`янської місцевої прокуратури у судовому засіданні просила суд позов задовольнити.
Представник Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області у судове засідання не з`явився.
Відповідно до ч. 7 ст. 128 ЦПК України, у разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається:1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_1 будучи повідомленим у встановленому законом порядку (належним чином) про час і місце судового розгляду справи, що підтверджується поштовим повідомленням, не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явився у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутності від нього до суду не надходило.
З огляду на викладене, оскільки відповідач будучи повідомленим належним чином про дату, час і місце судового засідання, повторно не з`явився у судове засідання, суд приходить до переконання, що у суду відсутні підстави для відкладення розгляду справи, а тому, зі згоди позивача, вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280, 281 ЦПК України.
Вивчивши матеріали справи і дослідивши надані докази, суд у межах заявлених позовних вимог (ст.11 ЦПК України) встановив наступне.
У судовому засіданні встановлено, що вироком Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 22.01.2019 у справі № 243/79/19 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винними у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України (а.с.25-26).
Вирок набрав законної сили 22.02.2019 року

При винесені вироку Слов`янським міськрайонним судом Донецької області 22.01.2019 року питання про відшкодування спричиненої шкоди у сумі 23 490,44 грн. вирішено не було.

Вищезазначені встановлені судом обставини за приписами ст.82 ЦПК України щодо цивільно-правових наслідків дій особи, стосовно якої ухвалено вирок суду в кримінальному провадженню, суд бере до уваги в межах вирішення позову по даній справі і зібраних по ній доказів в сукупності.

Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Тож, встановлені вище згадуваним судовим вироком обставини, як і вина відповідача у спричиненні шкоди, є у дійсній справі доведеними.

За загальним правилом, встановленим ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до статті 39 Лісового кодексу України ліси України за екологічним і соціально-економічним значенням та залежно від основних виконуваних ними функцій поділяються на такі категорії: 1) захисні ліси (виконують переважно водоохоронні, ґрунтозахисні та інші захисні функції); 2) рекреаційно-оздоровчі ліси (виконують переважно рекреаційні, санітарні, гігієнічні та оздоровчі функції); 3) ліси природоохоронного, наукового, історико-культурного призначення (виконують особливі природоохоронні, естетичні, наукові функції тощо); 4) експлуатаційні ліси. Поділ лісів на категорії залежно від основних виконуваних ними функцій проводиться в порядку, що встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Частиною 1 стаття 67 Лісового кодексу України встановлено, що вирубка дерев проводиться в порядку спеціального використання лісових ресурсів.

Згідно з частиною 1 статті 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.

Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Згідно із ч.1 ст.41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч. 4 ст. 68 цього ж Закону підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно із ч.5 цієї ж статті застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Частиною 1 статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Стаття 70 Закону України № 1264-XII від 25 червня 1991 року «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачає, що визначення складу екологічних правопорушень і злочинів, порядок притягнення винних до адміністративної та кримінальної відповідальності за їх вчинення встановлюються Кодексом України про адміністративні правопорушення та Кримінальним кодексом України.

Згідно з пунктами 1, 5 частини другої статті 105 Лісового кодексу України , відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи: винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників; винні у порушенні строків лісовідновлення та інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Відповідно до статті 107 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Частиною 2 статті 40 Закону України "Про рослинний світ" унормовано, що відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.

Згідно зі статтею 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державний контроль за охороною, захистом, використанням та відтворенням лісів здійснюється Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, органами виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань лісового господарства та з питань охорони навколишнього природного середовища, іншими органами виконавчої влади у межах повноважень, визначених законом.

В Донецькій області виконання вказаних функцій покладено на Державну екологічну інспекцію України в Донецькій області. У зв`язку з чим Державну екологічну інспекцію України в Донецькій області залучено у якості позивача.

Однак, зважаючи на наявність заподіяної навколишньому природному середовищу шкоди, Черкаська сільська рада, Державна екологічна інспекція у Донецькій області належних заходів по відшкодуванню шкоди, завданої самовільною рубкою дерев не вжили, у зв`язку з чим прокурор звернувся із даною позовною заявою до суду.

Статтею 131 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Крім того, відповідно до ст. 1 Закону України «Про прокуратуру» прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.

В сенсі наведених норм та викладених обставин суд приходить до висновку про обґрунтованість пред`явленого позову, а тому вважає необхідним стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь держави в особі Черкаської сільської ради, Державної екологічної інспекції у Донецькій області спричинену його діями шкоду у загальній сумі 23 490,44 грн.

У відповідності до вимог ч.1 п.6 ст. 5 Закону України " Про судовий збір" від сплати судового збору звільняються позивачі у справі про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Тобто, з ОСОБА_1 необхідно також стягнути судовий збір у сумі 1921,00 грн. на користь спеціального фонду Державного бюджету України.

На підставі ст. 1166 ЦК України, ст.ст. 41, 68, 69, 70 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 66, 131 Конституції України, ст.ст. 39, 67, 105, 107 Лісового кодексу України, ст. 40 ЗУ «Про рослинний світ», керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 133,141, 223, 259, 263-265, 268, 279, 280-284, 353 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позов Керівника Слов`янської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Черкаської селищної ради, Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_1 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог: Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Краматорська Донецької області, РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , інші дані суду невідомі на користь держави завдану незаконної порубкою дерев в сумі 23490 (двадцять три тисячі чотириста дев`яносто) грн. 44 коп. (реквізити: р/р 5566, отримувач: Слов`янське УК/Черкаське отг/24062100, ідентифікаційний код юридичної особи 37803368, МФО 899998, код платежу 24062100 - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, отримувач - Управління державної казначейської служби у місті Слов`янську Донецької області.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Краматорська Донецької області, РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , інші дані суду невідомі на користь держави судовий збір у розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одну) гривню 00 копійок), отримувач коштів ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код отримувача (ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, р/р 6001, код класифікації доходів бюджету 22030106.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

На рішення суду позивачем може бути подано апеляційну скаргу до Донецького Апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а відповідачем, в такий же строк з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлено 26 липня 2019 року.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Р.В. Кузнецов