УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2019 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суд м. Дніпропетровська Лукінова К.С., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі № 200/10541/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третіх осіб: приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Міхєєвої Тетяни Миколаївни, приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Васильєвої Ярослави Олександрівни, Сьомої Дніпровської державної нотаріальної контори про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом, про визнання права власності на нерухоме майно та про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третіх осіб: приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Міхєєвої Тетяни Миколаївни, приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Васильєвої Ярослави Олександрівни, Сьомої Дніпровської державної нотаріальної контори про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом, про визнання права власності на нерухоме майно та про витребування майна з чужого незаконного володіння.

З канцелярії суду в провадження судді Лукінової К.С. 16.07.2019 року надійшла заява позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі № 200/10541/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третіх осіб: приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Міхєєвої Тетяни Миколаївни, приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Васильєвої Ярослави Олександрівни, Сьомої Дніпровської державної нотаріальної контори про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом, про визнання права власності на нерухоме майно та про витребування майна з чужого незаконного володіння в якій він просить постановити ухвалу, якою накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , оскільки невжиття відповідних заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення у справі, у разі задоволення позовних вимог.

Суд вважає, що заява позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі № 200/10541/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третіх осіб: приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Міхєєвої Тетяни Миколаївни, приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Васильєвої Ярослави Олександрівни, Сьомої Дніпровської державної нотаріальної контори про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом, про визнання права власності на нерухоме майно та про витребування майна з чужого незаконного володіння підлягає поверненню заявникам, оскільки вона подана без додержання вимог встановлених законом.

Відповідно до ч. 2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Так, відповідно до п. п. 2, 5, 6 ч. 1ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів звязку та адресу електронної пошти, за наявності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

Разом з тим, заява про забезпечення позову, подана позивачем, не містить пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення та ціну позову, про забезпечення якого просить заявник. Крім цього до заяви про забезпечення позову не додано актуальних доказів того, хто станом на 15.07.2019 року є власником спірної квартири. При цьому, враховуючи те, що власником квартири є ОСОБА_3 за договором купівлі-продажу (про що зазначено в заяві про забезпечення позову без відповідних доказів цьому), тому вжитими заходами забезпечення позову йому можуть бути спричинені збитки щодо вільного володіння та розпорядження його майном, а тому в даному випадку обов`язковою є пропозиція зустрічного забезпечення позову.

Відповідно до розяснень Постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, зясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідного виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогами.

Таким чином, через наявність вищевказаних недоліків суд позбавлений можливості перевірити обсяг позовних вимог та їх співмірність із заявленим забезпеченням позову.

Підставою для забезпечення позову є обґрунтоване припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Вказаних вимог також позивачем не виконано та не наведено, в чому полягає припущення позивача про неможливість виконання рішення в майбутньому без відповідного забезпечення позову.

Цивільній процесуальний закон не зобовязує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено виконання рішення при задоволенні позову. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав та законних інтересів. При цьому ухвалою про забезпечення позову не може вирішуватися спір по суті.

В заяві відсутні пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення та відсутність доказів та посилань на дійсну вартість майна, щодо якого заявник просить вжити заходи забезпечення позову, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову не відповідає вимогам ст. 151 ЦПК України, що є присічними, а тому підлягає поверненню заявнику, оскільки вказані вище обставини не дають змоги суду прийняти законне та обґрунтоване рішення за даною заявою.

Відповідно до ч. 9 ст. 153 ЦПК України, суд, встановивши, що заява про забезпечення позову подана без додержання вимогст. 151 ЦПК України, провертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі № 200/10541/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третіх осіб: приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Міхєєвої Тетяни Миколаївни, приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Васильєвої Ярослави Олександрівни, Сьомої Дніпровської державної нотаріальної контори про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом, про визнання права власності на нерухоме майно та про витребування майна з чужого незаконного володіння - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Суддя: К.С. Лукінова