ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.07.2019 року м. Одеса

Єдиний унікальний номер справи № 521/15425/18

Апеляційне провадження № 22-ц/813/5144/19

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого- Колеснікова Г.Я.(суддя-доповідач),

суддів - Вадовської Л.М., Сєвєрової Є.С.,

за участю секретаря - Маслова Р.Ю.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника Мусійченка Данила Леонідовича в інтересах акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 28 лютого 2019 року у складі судді Гуревського В.К.,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» в особі Філії «Южне головне регіональне управління» Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») про захист прав споживача.

Позивачка посилалася на те, що на підставі договору про розрахунково-касове обслуговування підприємства/організації з видачі заробітної плати/стипендії з використанням платіжних карток № 7 від 08 лютого 2011 року, укладеного між відповідачем та КУ «Одеська обласна дитяча клінічна лікарня» (клієнт), позивачеві, як працівникові цієї установи, відповідачем у липні 2014 року відкрито картковий рахунок для виплати заробітної плати та видано зарплатну платіжну банківську картку за № НОМЕР_1 , а також кредитну картку за № НОМЕР_2 .

08 квітня 2017 року, у вихідний день - субота, на фінансовий телефон позивача почали виходити СМС-повідомлення про спроби списання коштів з її карткових рахунків, які супроводжувались дзвінками з номеру НОМЕР_3 особи, яка представлялась як співробітник Приватбанку, та намагалась дізнатися її персональні данні за картками.

Задля запобігання заволодіння невідомими особами її коштами, позивач відразу зателефонувала на цілодобовий телефон підтримки ПриватБанку та заблокувала свої картки, також працівник банку переконав її, що жодної операції за її рахунками не можливо здійснити до перевипуску карток та їх особистого отримання позивачем у відділенні Приватбанку.

На підтвердження зазначеного на фінансовий телефон позивача також надійшло відповідне СМС- повідомлення від відповідача.

При зверненні у робочий день до відділення ПриватБанку позивачеві було повідомлено про списання 08 квітня 2017 року з її зарплатної картки за № НОМЕР_1 її особистих коштів в розмірі 15 000,00 грн., а також - з кредитної картки за № НОМЕР_2 кредитних коштів в розмірі 13 000,00 грн.

ОСОБА_1 звертає увагу суду на те, що позивачем не здійснювались дії щодо розблокування карток, також на телефон позивача не надходило жодних СМС-повідомлень про списання грошей та вхід до сервісу «Приват24».

Позивач зазначає, що нею 14 квітня 2017 року подана заява до правоохоронних органів, відомості за якою внесено до ЄРДР, яка також не надала жодних відповідей, яким чином відбулось списання коштів та на користь кого.

Тому позивачка просила задовольнити її позов на підставі Закону України «Про захист прав споживачів» та визнати недійсними транзакції по списанню 08 квітня 2017 року коштів у загальній сумі 15000,0 гривень з картки АТ КБ «ПриватБанк» за № НОМЕР_1 , виданої на ім`я ОСОБА_1 ; стягнути з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 15000,0 гривень; визнати недійсною транзакцію по списанню 08 квітня 2017 року коштів у сумі 13000,0 гривень з картки АТ КБ «ПриватБанк» за № НОМЕР_2 , виданої на ім`я ОСОБА_1

Рішенням Малиновського районного суду м. Одеси від 28 лютого 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано недійсними транзакції по списанню 08 квітня 2017 року коштів у загальній сумі 15000,0 грн. з картки АТ КБ «ПриватБанк» за № НОМЕР_1 , виданої на ім`я ОСОБА_1 .

Стягнуто з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 15000,0 гривень.

Визнано недійсною транзакцію по списанню 08 квітня 2017 року коштів у сумі 13000,0 грн. з картки АТ КБ «ПриватБанк» за № НОМЕР_2 виданої на ім`я ОСОБА_1 .

Стягнуто з АТ КБ «ПриватБанк» на користь держави судовий збір в сумі 1762,0 грн.

В апеляційній скарзі АТ КБ «ПриватБанк» просить рішення суду скасувати та відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 .

Апеляційна скарга мотивована тим, що відсутня вина банку в списанні грошей з карток позивачки, оскільки користувач картки зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не використовувалися користувачем; судом першої інстанції не враховано, що операції, які були проведені 08 квітня 2017 року з картками позивачки здійснювалися з введенням коректних персональних даних, які знала тільки позивачка та розголосила їх третім особам, тому банк не мав підстав для відмови у обслуговуванні рахунків; не доведено та не встановлено, що грошовими коштами протиправно заволоділа інша особа, кримінальним провадженням також не встановлено осіб, причетних до списання коштів.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши осіб, які приймають участь у справі, вивчивши матеріали справи, колегія суддів прийшла до наступного.

Встановлено, що ОСОБА_1 є клієнтом АТ КБ «ПриватБанк» на підставі договору про розрахунково-касове обслуговування підприємства/організації з видачі заробітної плати/стипендії з використанням платіжних карток №7 від 08 лютого 2011 року, укладеного між КБ «ПриватБанк» та КУ «Одеська обласна дитяча клінічна лікарня». На підставі цього договору ОСОБА_1 було видано зарплатну платіжну банківську картку № НОМЕР_1 та кредитну картку № НОМЕР_2 (а.с. 8).

08 квітня 2017 року ОСОБА_1 надійшли дзвінки з номеру НОМЕР_3 особи, яка представлялась як співробітник «ПриватБанку», та намагалась дізнатися її персональні данні за картками.

З метою запобігання заволодіння невідомими особами її коштами, позивач відразу зателефонувала на цілодобовий телефон підтримки «ПриватБанку» та заблокувала свої картки, також працівник банку переконав її, що жодної операції за її рахунками не можливо здійснити до перевипуску карток та їх особистого отримання позивачем у відділенні «ПриватБанку».

На підтвердження зазначеного на фінансовий телефон позивача також надійшло відповідне СМС- повідомлення від відповідача.

При зверненні до відділення «ПриватБанку» позивач дізналася про списання 08 квітня 2017 року з її зарплатної картки за № НОМЕР_1 її особистих коштів в розмірі 15 000,00 грн., а також списання з кредитної картки за № НОМЕР_2 кредитних коштів в розмірі 13 000,00 грн. (а.с. 13-14).

Операція щодо переказів відбулася з допомогою «Приват24», всі операції здійснювалися з введенням конкретних персональних даних.

У відповідності до вимог чинного законодавства кожна транзакція в Приват24 забезпечена захистом від шахрайських дій, а саме проходження клієнтом авторизації, тобто введення реквізитів картки, які дають можливість ідентифікувати клієнта та картковий рахунок, та додаткове підтвердження операції шляхом введення одноразового ОТП-паролю (коду авторизації), який надсилається банком на мобільний телефон клієнта, та зареєстрований ним в банківській системі (фінансовий телефон)

«Приват24» - є системою дистанційного обслуговування, а не спеціальним платіжним засобом.

Всі операції у системі «Приват24» здійснюються за допомогою дистанційних розпоряджень. Дистанційне розпорядження - розпорядження банку здійснити певну операцію, яка передається клієнтом через систему Інтернет, без відвідування банку. Передача дистанційного розпорядження та реєстрація його банком здійснюється за обумовленим каналом доступу в автоматичному режимі. Дистанційне розпорядження вважається переданим клієнтом і прийнятим банком до виконання, якщо клієнт: для доступу в систему вві правильні логін і пароль (динамічний пароль) - засоби верифікації; увів всі параметри, які запитує система;підтвердив дистанційне розпорядження правильним введенням динамічним паролем. Якщо клієнт не підтвердив дистанційне розпорядження, то банк не виконує операцію, про що інформує клієнта.

Встановлено, що блокування зарплатної картки за № НОМЕР_1 та кредитної картки за № НОМЕР_2 клієнта здійснено банком 08 квітня 2017 року о 13 год. 01 хв..

З зарплатної картки за № НОМЕР_1 здійснено о 14 год. 06 хв. 08 квітня 2017 року списання коштів в сумі 10 000,00 грн. та того ж дня 0 14 год. 07 хв. списання коштів в сумі 5 000,00 грн. з призначенням платежу - поповнення аккаунта MAIL.RU.

З кредитної картки за № НОМЕР_2 здійснено списання коштів в сумі 13 000,00 грн. з призначенням платежу - поповнення аккаунта MAIL.RU.

14 квітня 2017 року ОСОБА_1 звернулася з заявою про вчинення злочину до правоохоронних органів, про що до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено відомості та відкрито кримінальне провадження №00018321. На даний час слідство триває (а.с. 15).

Частиною 1 статті 40-1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначено, що сквайр та емітент повинні проводити моніторинг з метою ідентифікації помилкових та неналежних переказів, суб`єктів помилкових та неналежних переказів та вжиття заходів із запобігання або припинення зазначених переказів.

Згідно із п. 8 Розділу 6 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затверджених Постановою правління Національного банку України № 705 від 5 грудня 2014 року, емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, в якому він був перед виконанням цієї операції.

Також в п. 9 визначено, що користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Відповідно до Умов і правил надання банківських послуг, а саме розділами: 1.1.2. Права та обов`язки клієнта, 1.1.2. Права та обов`язки Клієнта, 1.1.2.1. Клієнт зобов`язаний Інформувати Банк, а також правоохоронні органи про факти втрати картки, стікера РауРаss, ПІНа, SІМ-картки мобільного телефону або отримання повідомлення про їх незаконне використання. У разі настання вищезазначених випадків необхідно звернутися до відділення Банку або за телефонами 3700 (безкоштовно) по Україні, (для дзвінків з-за кордону). Негайно повідомляти Банк шляхом дзвінка до Колл-центру (протягом 15 хвилин) інформацію, що стала відома Клієнту, про втрату/викрадення карти, стікера РауРаss, SІМ-картки мобільного телефону, несанкціоновані транзакції за його рахунками (а також за рахунками 3-х осіб).

Згідно п.1.1.3.1.7. Умов та правил банк зобов`язаний у разі виникнення овердрафта або одержання усного або письмового повідомлення власника або довіреної особи, переданого у порядку, передбаченому Умовами та правилами, про втрату/крадіжку картки або про можливість несанкціонованого використання картки третіми особами забезпечити призупинення розрахунків з використанням картки.

Також банк наділений правом: відповідно до п. 1.1.3.2.32. з метою моніторингу шахрайських/ризикових банківських операцій та/або проведення заходів щодо погашення заборгованості Банк має право протягом терміну дії Договору про надання банківських послуг встановити геопозиціювання телефону клієнта/уповноваженої особи клієнта, номер якого зазначений у договорі, а також використовувати інформацію про місце перебування клієнта/уповноваженої особи клієнта, отриманої Банком на підставі геопозиціювання телефону.

Відповідно до Розділу 1.1.5. Відповідальність сторін Умов і правил надання банківських послуг, Держатель картки несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, до моменту звернення Власника Карти в Банк та блокування Карти, і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Картки в СТОП-ЛИСТ Платіжною системою, в разі якщо його дії або бездіяльність призвели до втрати електронного платіжного засобу, розголошенню ПІНа або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію.

Службовим розслідуванням, проведеним АТ КБ «ПриватБанк», встановлено, що 08 квітня 2017 року за телефонним дзвінком ОСОБА_1 на гарячу лінію ПриватБанку 3700 було заблоковано карткові рахунки НОМЕР_1 та НОМЕР_2 .

Однак, в подальшому через інтернет-сервіс «Приват24» вказані картки були розблоковані та здійснено три фінансові операції з переказу коштів, які клієнт оспорює.

Проведеним службовим розслідуванням банком встановлено, що відбулася компрометація своїх персональних даних держателем картки або передання паролю від входу «Приват24», або повідомлення персональних даних третім особам, або повідомлення коду чи СМС-паролю, який надходить на фінансовий телефон держателя картки, що призвело до здійснення оспорюваних фінансових операцій.

Номер телефону, номер картки, смс-повідомлення, що надійшли на фінансовий номер клієнта відомі лише клієнту, а в разі розголошення вказаної інформації, котра авторизує власника рахунку, відповідальність за незаконні операції по картці, котрі через деякий час не підтверджувались ініціатором платежу, несе саме власник картки відповідно до Умов.

При зверненні на лінію 3700 позивач просила заблокувати картки, що і було зроблено банком. Однак, вона не повідомила про те, що повідомила не тільки конфіденційні дані картки, а й дані, що дали можливість третім особам скористатися її аккаунтом «Приват24».

ПриватБанк не має права на власний розсуд блокувати будь-які рахунки та/чи вхід до особистого кабінету «Приват24». Працівник Колл-центру блокує тільки ту картку/картки які вкаже клієнт. Якщо клієнт не заявив про блокування входу до аккаунту «Приват24», то оператор не може з власної ініціативи це зробити.

Блокування картки і блокування особистого аккаунту інтернет-Банкінгу це різні операції і блокування картки не тягне за собою неможливість її використання через «Приват24».

Так як всі операції здійснювалися з введенням коректних персональних даних, які позивач розголосила третім особам, у банку не було підстав відмовити у обслуговуванні рахунку позивача, в тому числі в розблокуванні, проведені платежів чи зміни персональних даних.

Пунктом 2.3.2.4.1.14 Умов і Правил сторони домовилися, що блокування аккаунта системи відбувається в результаті невірного введення паролю входу клієнта три рази поспіль, тобто позивачка мала можливість заблокувати свій аккаунт самостійно, однак, розголосивши свої персональні дані не скористалася цією можливістю і не повідомила банку про таку необхідність.

Однак, АТ КБ «ПриватБанк» не надано належних доказів того, що саме ОСОБА_1 розголосила третім особам свої персональні дані, чи вчинила інші дії, що дали змогу ініціювати платіжні операції з її банківськими картками.

Оскільки, ОСОБА_1 виконала свої обов`язки, передбачені пунктами 1.1.2., 1.1.2.1. Умов і правил надання банківських послуг, а саме:інформувала банк та правоохоронні органи про факт втручання в її банківські картки, що підтверджено роз печаткою СМС-повідомлень та письмовою заявою до правоохоронних органів, то суд першої інстанції прийшов до обгрунтованого висновку про задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги стосовно відсутності вини банку в списанні грошей з карток позивача, тому що сам користувач картки зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не використовувалися користувачем є безпідставними.

Встановлено невиконання банком своїх обов`язків, передбачених п. 1.1.3. Умов і правил надання банківських послуг, а саме: при отриманні від ОСОБА_1 повідомлення про втручання третіх осіб в її банківські рахунки банк зобов`язаний був призупинити проведення розрахунків з використанням цих карток.

Однак, позивачем було вжито всі необхідні дії задля унеможливлення здійснення будь-яких платежів за картковими рахунками, що підтверджено відповідачем. Навпаки, банком не доведено здійснення всіх необхідних процедур для припинення незаконного використання карток іншими особами.

Доводи апеляційної скарги про не врахування судом першої інстанції того, що операції, які були проведені 08 квітня 2017 року в системі «Приват24» з картками позивача здійснювалися з введенням коректних персональних даних, які знала тільки позивач та розголосила їх третім особам, тому банк не мав підстав для відмови у обслуговуванні рахунків також є бездоказовими.

Згідно п. 9 Розділу 6 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затверджених Постановою правління Національного банку України № 705 від 5 грудня 2014 року, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Відсутні докази того, що 08 квітня 2017 року позивачем здійснювалися дії щодо розблокування карток при вході в систему «Приват24», жодних СМС-повідомлень на телефон позивача про списання коштів та вхід в сервісу «Приват24» не надходило.

Доводи апеляційної скарги про недоведеність та не встановленність протиправності факту заволодіння грошовими коштами позивача іншими особами та того, що кримінальним провадженням також не встановлено осіб, причетних до списання коштів, не є підставами для скасування рішення суду.

Частиною 1 статті 40-1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначено, що сквайр та емітент повинні проводити моніторинг з метою ідентифікації помилкових та неналежних переказів, суб`єктів помилкових та неналежних переказів та вжиття заходів із запобігання або припинення зазначених переказів.

Згідно із п. 8 Розділу 6 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затверджених Постановою правління Національного банку України № 705 від 5 грудня 2014 року, емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, в якому він був перед виконанням цієї операції.

Банком не виконано своїх обов`язків щодо перешкоджання здійсненню списанню коштів в результаті шахрайських дій третіх осіб, що призвело до порушення відповідачем прав позивача, як споживача банківських послуг.

При встановлених обставинах апеляційна скарга представника Мусійченка Д. Л. в інтересах АТ КБ «ПриватБанк» задоволенню не підлягає, оскільки рішення суду постановлено судом першої інстанції з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.368,374,375,381-384 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника Мусійченка Данила Леонідовича в інтересах акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» залишити без задоволення.

Рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 28 лютого 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 19 липня 2019 року.

Головуючий /підпис/

Судді: /підписи/

З оригіналом згідно,

Суддя Одеського апеляційного суду Г.Я. Колесніков