Справа № 200/7095/19
Провадження № 2/200/3169/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

02 липня 2019 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Женеску Е.В.

за участю секретаря: Гургули В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення за договором позики на предмет застави, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із зазначеним позовом.

В обґрунтування позову, вказав, що 10 червня 2018 року між ним та ОСОБА_2 в особі її представника ОСОБА_3 за довіреністю від 01.06.2018 року, був укладений письмовий договір про наміри укладання основного договору купівлі-продажу квартири по АДРЕСА_1 , а також договір застави квартири та договір застави нерухомого майна. Предметом попереднього договору від 10.06.2018 року було закріплення намірів та викладення попередніх прав та обов`язків сторін для укладення основного договору купівлі-продажу. Згідно договору застави квартири від 10.06.2018 року позивач має право у випадку невиконання заставодавцем своїх зобов`язань за договором одержати задоволення за рахунок заставленого майна, а саме квартири по АДРЕСА_1 . Згідно договору застави нерухомого майна від 10.06.2018 року позивач має право у випадку невиконання заставодавцем своїх зобов`язань за договором одержати задоволення за рахунок заставленого майна, а саме приватного будинку за адресою АДРЕСА_2 . На виконання умов вищевказаних договорів позивач передав ОСОБА_3 150 000 доларів США у присутності двох свідків, а ОСОБА_3 передав позивачу оригінали правовстановлюючих документів на квартиру по АДРЕСА_1 та ключі від квартири, про що складено акт приймання-передачі, а також було ОСОБА_3 складено розписку. Проте з 24.12.2018 року ОСОБА_3 та ОСОБА_2 перестали виходити з позивачем на зв`язок, до цього часу договір купівлі-продажу квартири не укладений, та кошти позивачу не повернуто.

З урахуванням викладеного, позивач просить суд звернути стягнення на житловий будинок АДРЕСА_2 шляхом визнання права на вказаний предмет застави ОСОБА_1 . Звернути стягнення на житлове приміщення: квартиру в житловому будинку літ.А-25 та складається з: 1 - житлова, 2-ванна, 3- санвузол; загальною площею 137,8 кв.м., житловою площею 129,7 кв.м., згідно даних викладених у технічному паспорті на квартиру, інвентаризаційна справа № 15337, виготовленого 02.10.2015 року Інженером з інвентаризації та житлово-комунального господарства України Атестаційна архітектурно-будівельна комісія та виданого Фізичного особою-підприємцем ОСОБА_10 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_2 на праві приватної власності на підставі Договору купівлі-продажу 1/2 частки квартири від 22.12.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвою О.С.Ж, реєстровий № 1476 та Договору дарування 1/2 частки квартири від 15.12.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвою О.С.Ж, реєстровий № 1404, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01, шляхом визнання права власності на вказаний предмет застави за ОСОБА_1 , з укладенням від імені ОСОБА_2 договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою покупцем, з отриманням витягу із Державного реєстру прав власності, за початковою ціною, встановленою на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна на день відчуження, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності, а також з наданням ОСОБА_1 повноважень, необхідних для здійснення продажу.

Ухвалою судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Е.В. від 15 травня 2019 року відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі, розпочато підготовче провадження. Встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідач був належним чином повідомлений про розгляд справи за останнім відомим місцем реєстрації, відзиву на позовну заяву не надав.

Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 02 липня 2019 року постановлено розглядати справу заочно на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено наступне.

01 червня 2018 року ОСОБА_2 видала ОСОБА_3 довіреність, якою, зокрема, уповноважила останнього продати квартиру АДРЕСА_1 , а саме: підписати договір купівлі-продажу квартири, провести розрахунки, отримати гроші від продажу квартири, передати квартиру покупцю разом з усіма при належностями, підписати акт приймання-передавання квартири, а також всі інші документи, пов`язані з купівлею-продажем квартири. Довіреність посвідчена приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Прокоф`євою О.Ю.

ОСОБА_2 є власником квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі Договору купівлі-продажу 1/2 частки квартири від 22.12.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвою О.С., реєстровий № 1476 та Договору дарування 1/2 частки квартири від 15.12.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвою О.С., реєстровий № 1404, що підтверджується копіями вказаних договорів, які наявні в матеріалах справи.

10 червня 2018 року між ОСОБА_2 в особі представника ОСОБА_3 (Сторона-1) та ОСОБА_1 (Сторона-2) укладено Попередній договір, за умовами якого Сторона-1 зобов`язується продати та передати Стороні-2, а Сторона-2 зобов`язується купити та прийняти від Сторони-1 1/1 частки квартири в житловому будинку літ. А-25 та складається з: 1 - житлова, 2-ванна, 3- санвузол; загальною площею 137,8 кв.м., житловою площею 129,7 кв.м., згідно даних викладених у технічному паспорті на квартиру, інвентаризаційна справа № 15337, виготовленого 02.10.2015 року Інженером з інвентаризації та житлово-комунального господарства України Атестаційна архітектурно-будівельна комісія та виданого Фізичного особою-підприємцем ОСОБА_10 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , а саме в строк протягом трьох місяців з моменту передачі повної суми вартості квартири, тобто до 01.04.2019 року, та укласти договір купівлі-продажу зазначеної будівлі протягом цього ж строку на умовах, передбачених дійсним договором.

Згідно п.5 договору, за домовленістю сторін продаж вищевказаного нежитлового приміщення буде вчинено за 150 000 доларів США. Суму продажу приміщення Сторона-2 зобов`язана сплатити Стороні-1 в повному обсязі до 31.12.2018 року в момент складання Розписки про отримання повної суми грошових коштів, що відповідають вартості квартири.

Згідно п.7 договору, при отриманні повної суми грошових коштів Сторона-1 зобов`язується передати Стороні-2 технічний паспорт та всі правовстановлюючі документи в оригіналі, що стосуються вказаного об`єкту продажу.

Також, 10 червня 2018 року між ОСОБА_2 в особі представника ОСОБА_3 (Заставодавець) та ОСОБА_1 (Заставодержатель) укладено Договір застави квартири, за умовами якого забезпечено виконання заставодавцем зобов`язань перед заставодержателем, що випливають з укладеного між ними 10.06.2018 року Попереднього договору про наміри укладення договору купівлі-продажу квартири на суму 150000 доларів США.

Згідно п.1.2 договору застави, предметом застави є належна заставодавцю на праві приватної власності квартира в житловому будинку літ. А-25 та складається з: 1 - житлова, 2-ванна, 3- санвузол; загальною площею 137,8 кв.м., житловою площею 129,7 кв.м., згідно даних викладених у технічному паспорті на квартиру, інвентаризаційна справа № 15337, виготовленого 02.10.2015 року Інженером з інвентаризації та житлово-комунального господарства України Атестаційна архітектурно-будівельна комісія та виданого Фізичного особою-підприємцем ОСОБА_10 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п.4.1 договору застави заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави відповідно до ст.20 Закону України «Про заставу» з моменту настання кінцевого строку укладення основного договору купівлі-продажу.

Крім того, 10 червня 2018 року між ОСОБА_2 в особі представника ОСОБА_3 (Заставодавець) та ОСОБА_1 (Заставодержатель) укладено Договір застави нерухомого майна, за умовами якого забезпечено виконання заставодавцем зобов`язань перед заставодержателем, що випливають з укладеного між ними 10.06.2018 року Попереднього договору про наміри укладення договору купівлі-продажу квартири на суму 150000 доларів США.

Відповідно до п.1.2 договору застави предметом застави є приватний будинок, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2

Відповідно до п.4.1 договору застави заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави відповідно до ст.20 Закону України «Про заставу» з моменту настання кінцевого строку укладення основного договору купівлі-продажу.

З матеріалів справи також вбачається, що 24 грудня 2018 року ОСОБА_11 склав розписку про те, що він отримав від ОСОБА_1 грошову суму у розмірі 150000 доларів США. У разі невиконання зобов`язань за укладеними договорами позики та застави за довіреністю в інтересах ОСОБА_2 , зобов`язується повернути повну суму позики в строк до 01 квітня 2019 року.

Розписка складена у присутності двох свідків - ОСОБА_13 та ОСОБА_14

24 грудня 2018 року ОСОБА_3 та ОСОБА_1 склали Акт приймання-передавання оригіналів документів та речей, з якого вбачається, що на виконання умов попереднього договору б/н від 10.06.2018 та договору застави квартири б/н від 10.06.2018 року ОСОБА_1 отримав від ОСОБА_2 в особі ОСОБА_3 оригінали документів: договір купівлі продажу 1/2 частки квартири від 22.12.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвою О.С., реєстровий № 1476 та Договір дарування 1/2 частки квартири від 15.12.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвою О.С., реєстровий № 1404; довіреність від 01.06.2018 року, посвідчена приватним нотаріусом Дніпровського нотаріального округу Прокоф`євою О.Ю., а такж примірник ключів від квартири АДРЕСА_1 .

В матеріалах справи також наявні Пояснення свідків ОСОБА_14 та ОСОБА_13 , з яких вбачається, що вони були присутні в той момент, коли ОСОБА_3 за довіреністю отримував від ОСОБА_1 грошові кошти в інтересах своєї матері ОСОБА_2 у якості оплати за домовленістю як повну вартість квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Після отримання грошових коштів ОСОБА_3 передав ОСОБА_1 правовстановлюючі документи на квартиру та довіреність на представлення інтересів від імені ОСОБА_2

Справжність підпису свідків посвідчена приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Каширніковою С.О.

Згідно ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Договір позики укладається в письмовій формі, якщо його сума не менше як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. (ч. 1 ст. 1047 ЦК України)

Виходячи з положень ч. 2 ст. 1047 ЦК України, допускається пред`явлення на підтвердження укладення договору позики та його умов розписки позичальника або іншого документа, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної суми грошей або кількості речей.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, яка викладена у постанові Судової палати в цивільних справах Верховного Суду України від 18 вересня 2013 року № 6-63цс13, письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладання договору, але й факту передачі грошей.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору, актів цивільного законодавства.

Згідно положень ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язані встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

В порядку ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості), що були передані йому позикодавцем у строк та в порядку, що встановлені договором.

Позичальник має право оспорювати договір позики на тій підставі, що грошові кошти або речі насправді не були одержані ним від позикодавця або були одержані у меншій кількості, ніж встановлено договором (ч. 1 ст. 1051 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Відповідно до ст.572 ЦК України В силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).

Відповідно до ч.1 ст.574 ЦК України застава виникає на підставі договору, закону або рішення суду.

Відповідно до ч.1 ст.576 ЦК України предметом застави може бути будь-яке майно (зокрема річ, цінні папери, майнові права), що може бути відчужене заставодавцем і на яке може бути звернене стягнення.

Відповідно до статті 583 ЦК України заставодавцем може бути власник речі або особа, якій належить майнове право, а також особа, якій власник речі або особа, якій належить майнове право, передали річ або майнове право з правом їх застави. Застава права на чужу річ здійснюється за згодою власника цієї речі, якщо для відчуження цього права відповідно до договору або закону потрібна згода власника.

Відповідно до ст.589 ЦК України у разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв`язку із пред`явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором.

Згідно положень статті 590 ЦК України звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом. Заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, коли зобов`язання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо предметом застави є дві або більше речей (два або більше прав), стягнення може бути звернене на всі ці речі (права) або на будь-яку з речей (прав) на вибір заставодержателя.

Позивач стверджує, що відповідач ухилився від укладення основного договору купівлі-продажу квартири за адресою АДРЕСА_1 , отримані від позивача кошти не повернув, а отже, не виконав умови зобов`язання.

Відповідач не спростував доводи позивача, не надав доказів, що вживав заходів, спрямованих на укладення договору купівлі-продажу квартири, а також не надав доказів, що отримані від позивача гроші в сумі 150000 доларів США він повернув позивачу.

З огляду на викладене, суд вважає обгрунтованими позовні вимоги в частині звернення стягнення на предмет застави - квартиру за адресою АДРЕСА_1 .

Разом з тим, позовні вимоги в частині звернення стягнення на будинок за адресою АДРЕСА_2 є необгрунтованими та задоволенню не підлягають, оскільки позивачем не надано доказів права власності відповідача на вказаний будинок, що суперечить вимогам ст.583 ЦК України.

З огляду на викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 12, 81, 133, 141, 258, 259, 263-268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення за договором позики на предмет застави - задовольнити частково.

Звернути стягнення на житлове приміщення: квартиру в житловому будинку літ.А-25 та складається з: 1 - житлова, 2-ванна, 3- санвузол; загальною площею 137,8 кв.м., житловою площею 129,7 кв.м., згідно даних викладених у технічному паспорті на квартиру, інвентаризаційна справа № 15337, виготовленого 02.10.2015 року Інженером з інвентаризації та житлово-комунального господарства України Атестаційна архітектурно-будівельна комісія та виданого Фізичного особою-підприємцем ОСОБА_10 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_2 на праві приватної власності на підставі Договору купівлі-продажу 1/2 частки квартири від 22.12.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвою О.С., реєстровий № 1476 та Договору дарування 1/2 частки квартири від 15.12.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвою О.С., реєстровий № 1404, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01, шляхом визнання права власності на вказаний предмет застави за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 ), з укладенням від імені ОСОБА_2 договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою покупцем, з отриманням витягу із Державного реєстру прав власності, за початковою ціною, встановленою на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна на день відчуження, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності, а також з наданням ОСОБА_1 повноважень, необхідних для здійснення продажу.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Пунктом 15.5 Перехідних положень ЦПК України передбачено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Е.В. Женеску