ун. № 759/7665/19
пр. № 2/759/4553/19
24 червня 2019 року м. Київ
Святошинський районний суд м. Києва
під головуванням судді Скрипник О.Г.,
за участю секретаря Горло Н.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
АТ КБ «ПриватБанк» в квітні 2019 року заявили позов про стягнення з ОСОБА_1 12 377грн. 40 коп. на погашення заборгованості за кредитним договором. Крім того представником позивача подано клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.
Позов мотивовано неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договором.
Провадження за позовом відкрите відповідно до ухвали судді від 24.04.2019р., справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Відповідач відзив на позов не надіслав, клопотання про розгляд справи в іншому порядку не надходило, повідомлений про дату та час судового засідання належним чином, причини неяки суду не повідомив.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.
Судом встановлено таке.
У червні 2018 році ПАТ КБ «ПриватБанк» змінило назву на АТ КБ «ПриватБанк». Даний факт є загальновідомим, а тому доказування не потребує в силу частини 3 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України.
12.08.2016 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 було укладено договір б/н, відповідно до якого перший надав, а другий прийняв кредит у сумі 4300,00 грн. у виді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку на умовах визначених Умовами та правилами надання банківських послуг, та Тарифів банку, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.
Згідно з п. 2.1.1.5.5. Умов та правил надання банківських послуг, позичальник взяв на себе зобов`язання погашати заборгованість по кредиту, відсотків за його користування, на перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії.
Відповідно до п. 2.1.1.7.6. Умов та правил надання банківських послуг, при порушення позичальником строків платежів по кожному з грошових зобов`язань більш ніж на 30 днів, позичальник зобов`язаний сплатити Банку штраф у розмірі 500 грн + 5% від суми позову.
Відповідно до п. 2.1.1.12.6.1. Умов та правил надання банківських послуг, у разі виникнення прострочених зобов`язань за борговими зобов`язаннями на суму від 100 грн, позичальник сплачує Банку пеню, відповідно до встановлених тарифів. Пеня нараховується в день нарахування процентів по кредиту.
З огляду на надані документи, ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» свої зобов`язання за договором виконував.
Проте, ОСОБА_1 , зобов`язання належним чином не виконував, що вбачається з розрахунку заборгованості за договором, в наслідок чого станом на 17.03.2019 року у нього утворилась заборгованість перед банком у сумі 12 377 грн. 40 коп., що складається із заборгованості за тілом кредиту - 3 396,65 грн; заборгованість за простроченим тілом кредиту - 2508,05 грн.; заборгованість по відсоткам - 0,00 грн.; нараховано пені - 4357,11 грн.; нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн.- 1050 грн.; штрафів - 500,00 грн (фіксована частина) та 565,59 грн. (процентна складова).
Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу.
Статтями 1049, 1054 ЦК України передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути кредитору надані грошові кошти (кредит) та сплатити проценти у строки та на умовах, встановлених договором.
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Дана позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 21.10.2015 року № 6-2003цс15.
Нарахована позивачем пеня становить 5407,11 грн., що значно перевищує збитки, які завдані ПАТ КБ «ПриватБанк».
Відповідно до ч. 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
За таких обставин, суд вважає, що суму пені слід зменшити до суми в розмірі 3396,65грн.
Зважаючи на те, що позивач свої обов`язки за кредитним договором виконав повністю, а свої договірні зобов`язання відповідач належним чином не виконує, суд вважає, що з відповідача на користь позивача слід стягнути заборгованість за тілом кредиту - 3 396,65 грн.; заборгованість за простроченим тілом кредиту - 2508,05 грн.; пеню - 3 396,65 грн., а всього 9 301,35 грн.
Так, як штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, та їх одночасне застосування за одне й те саме порушення тягне за собою подвійну відповідальність, суд вважає, що в частині позову щодо стягнення з відповідача на користь позивача суми штрафу слід відмовити.
Судові витрати у сумі 1921, 00 грн. відповідно до ст.141 ЦПК України суд покладає на відповідача.
На підставі ст.ст.526, 549, 625, 1049, 1054 ЦК України, керуючись ст.ст. 263-265, 280-283 ЦПК України, суд, -
Позов акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, задовольнити частково.
В частині стягнення суми штрафу - відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його оголошення.

Головуючий О.Г. Скрипник