У Х В А Л А Справа № 200/10719/18

Провадження № 2з/200/109/19

11 липня 2019 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого - судді Литвиненка І.Ю.,

за участю секретаря судового засідання - Божченко А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі заяву акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної філії КП «Центр державної реєстрації», акціонерного товариства «Укрсоцбанк», приватного нотаріуса Новомосковського міського нотаріального округу Баки Оксани Василівни про скасування вимоги-повідомлення, скасування рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру, зобов`язання поновити запис про право власності на квартиру, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться вищезазначена цивільна справа.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 16 січня 2019 року вжито заходи забезпечення позову у вигляді арешту квартиру АДРЕСА_1 , шляхом накладення заборони на її відчуження.

09 липня 2019 року до суду надійшла письмова заява відповідача АТ «Укрсоцбанк» про застосування зустрічного забезпечення, у якому відповідач прохає застосувати зустрічне забезпечення у вигляді внесення позивачкою ОСОБА_1 на депозитний рахунок суду 100 000 гривень.

Заяву обґрунтовує наступним чином. Спірні правовідносини виникли у зв`язку з тим, що банк скористався правом на позасудове стягнення в рахунок погашення заборгованості позивачки за кредитним договором, на іпотечне майно - квартиру АДРЕСА_1 . Банк зацікавлений в тому, щоб продати квартиру і отримати з цього прибуток, однак у праві продажу квартири обмежений судом. Позивачка вже не є власницею спірної квартири, однак продовжує у ній проживати. Існує ризик того, що позивачка та особи, які проживають з нею спільно у вказаній квартирі, не будуть нести витрати на її утримання у вигляді сплати відповідних комунальних послуг. Виникнення заборгованості за комунальними послугами, можливе випадкове чи умисне пошкодження квартири позивачкою, може призвести до збитків власника майна - АТ «Укрсоцбанк». Вартість спірної квартири, відповідно до висновку ТОВ «Бізнес Ассіст» станом на 20 вересня 2017 року, становить 378 884 гривень. Тому, з урахуванням тривалості проживання позивачки у ній, кількості осіб, які мешкають разом із позивачкою, відповідач вважає, що достатнім буде зустрічне забезпечення позову в розмірі 100 000 гривень.

Ознайомившись із клопотанням про зустрічне забезпечення, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

У пункті 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року, який є узагальненням судової практики, що склалась при розгляді справ цієї категорії в Державі, зазначено, що при вирішенні питання про забезпечення позову суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Зазначений підхід, на думку суду, має бути застосований і при розгляді питання про застосування зустрічного забезпечення позову.

Відповідно до вимог ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). З аналізу наведеної норми слідує, що критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. При вирішенні питання про застосування зустрічного забезпечення позову з`ясуванню підлягає можливість завдання збитків особі, яка не повинна бути абстрактною і має бути ретельно досліджена судом з урахуванням існування обставин на час розгляду справи, що підтверджені належними та достатніми доказами, які б давали суду підставу обґрунтовано стверджувати про таку можливість з урахуванням заходів забезпечення позову. Застосування судом зустрічного забезпечення має на меті урівноважити інтереси сторін при вжитті заходів забезпечення позовних вимог.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 154 ЦПК України, розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи та має бути співмірним із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Згідно із вимогами ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. На підставі ч.ч. 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Вирішуючи питання про можливість застосування зустрічного забезпечення суд виходить з існування визначених частиною 3 статті 154 ЦПК України обставин, за наявності яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення. Так, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

ОСОБА_1 зареєстрована у квартирі АДРЕСА_1 з 06 листопада 2012 року, про що свідчить надана нею копія паспорта (а.с. 27).

З 24 листопада 2017 року право власності на цю спірну квартиру зареєстровано за АТ «Укрсоцбанк» (а.с. 20-22). Власник майна - АТ «Укрсоцбанк» у заяві про зустрічне забезпечення позову визнає, що позивачка продовжує мешкати у спірній квартирі, проте, посилається на наявність обох підстав, передбачених п. 1 ч. 3 ст. 154 ЦПК України, необхідних для обов`язкового вжиття судом зустрічного забезпечення позову, тобто, фактично стверджує, що позивачка більше не зареєстрована у спірній квартирі. На підтвердження цього факту, оскільки доказування не може ґрунтуватись на припущенні, банк мав надати відповідні докази - актуальну довідку про склад зареєстрованих у квартирі осіб або відповідне рішення суду, що набрало законної сили про зняття позивачки з реєстрації за вказаною адресою. Цієї вимоги закону банком не дотримано та твердження про відсутність у позивачки реєстрації в Україні ґрунтується на його припущеннях.

Крім цього, зустрічне забезпечення позову застосовується в тому випадку, коли є можливим спричинення збитків відповідачу вжитими заходами забезпечення позову. Встановлені судом фактичні обставини справи свідчать про те, що позивачка, з моменту переоформлення квартири, тобто з 24 листопада 2017 року та по сьогоднішній день, продовжує проживати у спірній квартирі, а відповідач - АТ «Укрсоцбанк» не вживав, відповідно до наданих ним доказів, жодних дій, спрямованих на захист свого права щодо користування майном, що обтяжено правом проживання позивачки, оскільки відповідних доказів переоформлення рахунків на сплату послуг з утримання квартир не надав, як і не надав доказів, що підтверджують будь-яку заборгованість позивачки по комунальним послугам. Заявником належним чином не обґрунтовано розмір зустрічного забезпечення саме на суму у 100 000 гривень. Оскільки судом вжито заходи забезпечення позову виключно у вигляді заборони на відчуження спірної квартири, а банком попередній договір купівлі-продажу квартири до обтяження квартири арештом не укладався, а отже, і не виникло правових наслідків невиконання зобов`язання продавцем майна, суд приходить до висновку, що твердження заявника про можливе спричинення йому збитків неналежним утриманням позивачкою спірного майна, є лише припущенням. З тих підстав, що наразі встановлено лише одну з правових підстав вжиття судом заходів зустрічного забезпечення позову, якою є відсутність у позивачки майна на території України, що нею самостійно зазначено у позові, заява АТ «Укрсоцбанк» задоволенню не підлягає.

Даний висновок суду повністю узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, що висловлена ним у постанові від 10 квітня 2019 року по справі №753/2380/18, а саме: «Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених частиною третьою статті 154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Задовольняючи заяву ОСОБА_3 про забезпечення позову, суди зазначених вимог закону не врахували, не перевірили доводів ОСОБА_6, яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , про те, що позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України, проживає на території Російської Федерації або майна, що знаходиться на території України, що є обов`язковою підставою для застосування зустрічного забезпечення; не встановили, чи є співмірними заходи забезпечення позову заявленим позовним вимогам і дійшли передчасного висновку про задоволення заяви ОСОБА_3 про забезпечення позову. При цьому, суди не врахували, що наявність обставин, на які посилалась ОСОБА_6, яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_5, у разі застосування заходів забезпечення позову є підставою для обов`язкового одночасного із заходами забезпечення позову застосування зустрічного забезпечення.». Саме на цю постанову Верховного Суду від 10 квітня 2019 року послався у заяві про зустрічне забезпечення АТ «Укрсоцбанк», однак витлумачив її зміст на власний розсуд.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви АТ «Укрсоцбанк» про зустрічне забезпечення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 154, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви АТ «Укрсоцбанк» про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної філії КП «Центр державної реєстрації», акціонерного товариства «Укрсоцбанк», приватного нотаріуса Новомосковського міського нотаріального округу Баки Оксани Василівни про скасування вимоги-повідомлення, скасування рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру, зобов`язання поновити запис про право власності на квартиру - відмовити.

Відповідно до вимог п. 15.5 ч. 1 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів редакції Закону» від 03 жовтня 2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційну скаргу може бути подано до Дніпровського апеляційного суду через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили протягом п`ятнадцяти днів зо дня отримання її копії учасниками цивільного процесу, якщо не буде оскаржена у встановленому законом порядку.

Суддя І.Ю. Литвиненко