КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/7859/2019
У Х В А Л А

23 липня 2019 року місто Київ

справа № 756/15288/17

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Борисової О.В., перевіривши виконання вимог ст.356 ЦПК України за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 16 листопада 2017 року про відкриття провадження, постановлену під головуванням судді Шевчука А.В., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Шелнет» про визнання договору купівлі-продажу недійсним та скасування запису про реєстрацію права власності, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 16 листопада 2017 року відкрито провадження у вищевказаній справі.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції відповідач ОСОБА_1 13 квітня 2019 року подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 квітня 2019 року апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 16 листопада 2017 року було залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків вказаної апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

14 червня 2019 року до Київського апеляційного суду від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги з апеляційною скаргою викладеною у новій редакції, в якій останній просив поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Оболонського районного суду міста Києва від 16 листопада 2017 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 червня 2019 року поновлено відповідачу ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали Оболонського районного суду міста Києва від 16 листопада 2017 року та апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 16 листопада 2017 року залишено без руху та надано строк для усунення недоліків вказаної апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду, у зв`язку з несплатою судового збору за подачу апеляційної скарги у розмірі 384,20 грн.

18 червня 2019 року на адресу відповідача ОСОБА_1 було направлено копію ухвали Київського апеляційного суду від 18 червня 2019 року.

20 червня 2019 року відповідач ОСОБА_1 отримав копію ухвали Київського апеляційного суду від 18 червня 2019 року, про що свідчить зворотнє повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.130).

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього кодексу застосовуються положення ст.185 цього кодексу.

Так, апелянт відповідно до ухвали Київського апеляційного суду від 18 червня 2019 року повиненбувнадати до Київського апеляційного суду оригінал квитанції про сплату судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 384,20 грн.

Разом з тим, відповідачем недоліки апеляційної скарги встановлені ухвалою Київського апеляційного суду від 18 червня 2019 року усунуті не були, а тому згідно з ст.185 ЦПК України апеляційна скарга підлягає поверненню.

На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути обмежено, зокрема задля забезпечення нормального функціонування судової системи. Це включає часові обмеження, фінансовий тягар, вимоги щодо форми звернення тощо.

Так, прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 чеврня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Крім того, як наголошує у своїх рішенням Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як вбачається з матеріалів справи, за весь період перебування справи в суді апеляційної інстанції, з моменту надходження справи до Київського апеляційного суду, а саме з 23 квітня 2019 року відповідач жодним чином не поцікавився станом апеляційного провадження за цією апеляційною скаргою, свої процесуальні обов`язки належно не реалізовував, вимог ухвали Київського апеляційного суду від 18 червня 2019 року не виконав.

При цьому, слід зазначити, що дані про хід апеляційного провадження є доступними як при безпосередньому зверненні до суду так і через мережу інтернет. Але жодних дій направлених на розгляд справи в установленому законом порядку ним не вчинено. Наведене свідчить про недобросовісність здійснення особою, що подала апеляційну скаргу своїх процесуальних прав. Такі дії порушують права інших учасників розгляду щодо можливості вирішення спору.

Оскільки, недоліки апеляційної скарги встановлені ухвалою суду від 18 червня 2019 року усунуті не були, тому згідно ст.185 ЦПК України апеляційна скарга підлягає поверненню.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає апелянту повторно звернутися з апеляційною скаргою, оформленою відповідно до вимог ст.356 ЦПК України.

У зв`язку з наведеним, повернення апеляційної скарги не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки після усунення вказаних невідповідностей вимогам закону, апелянт має право повторного звернення до суду із апеляційною скаргою.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 16 листопада 2017 року про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Шелнет» про визнання договору купівлі-продажу недійсним та скасування запису про реєстрацію права власності визнати неподаною та повернути апелянту.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя Борисова О.В.