Провадження №2/225/636/2019
Справа №225/2308/19
РІШЕННЯ

Іменем України

26 липня 2019 року м.Торецьк Дзержинський міський суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Нємиш Н.В.

за участю секретаря

судового засідання Андрієвої Т.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Дзержинського міського суду Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 , в якому просить визнати за нею право власності, на житловий будинок зі всіма надвірними спорудами, на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті матері - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування позову зазначили наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача, ОСОБА_3 , про що свідчить свідоцтво про смерть. Про факт споріднення між позивачем та померлою, свідчить свідоцтво про народження та свідоцтва про укладання шлюбу. За життя, померла ОСОБА_3 склала заповіт у якому зазначалось, що квартира, яка знаходиться у АДРЕСА_2 переходить у власність ОСОБА_2 (тобто онучки померлої), а житловий будинок АДРЕСА_1 , померла заповідала рідному брату позивача - ОСОБА_4 . Однак, її рідний брат ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а за життя не використав своє право на отримання спадщини. Звернувшись до Костянтинівської державної нотаріальної контори, з метою отримання спадщини після померлого брата, нотаріусом було роз`яснено, що померлий брат позивача не вступав у права на спадщину після померлої матері, не отримував відповідне свідоцтво про право на спадщину, відповідно до цього. Позивачу потрібно прийняти спадщину не після померлого брата, а після матері оскільки спадщина є досі відкритою. Крім цього. Їй також було відмовлено у видачі свідоцтва про право па спадщину після померлої матері у зв`язку з тим, що згідно ЗУ «Про нотаріат» від 02.09.1993 року, нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії, тобто не було подано заяву у встановлений законодавством шестимісячний строк. Так, відповідно до довідки БТІ від 06.03.2019 р. №50 встановлено, що за даними КП «БТІ м.Торецька», станом на 31.12.2012 р., індивідуальний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_3 на підставі свідоцтві про право на спадщину за заповітом, надане Дзержинською державною нотаріальною конторою від 29.03.2000 р., реєстр 2-387. Отже, після смерті ОСОБА_3 позивач не відмовлялась від спадщини. Крім цього, відповідно довідки №1718 від 06.03.2019 р. вбачається, що на момент смерті ОСОБА_3 за місцем її реєстрації: АДРЕСА_2 ніхто не був з нею зареєстрований, що свідчить про відсутність спадкоємців, які прийняли спадщину фактично або спадкоємців, у яких є обов`язкова частка у спадщині. Крім того, згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , була заведена спадкова справа №37253054. Спадкова справа заведена на підставі заяви про прийняття спадщини гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка є дочкою позивача.

Враховуючи те, що вона позбавлена можливості оформити право на спадщину, вимушена звернутись до суду із зазначеним позовом.

Позивач ОСОБА_1 та її представник в судове засідання не прибули, представник позивача надав суду заяву про розгляд справи у відсутність сторони позивача, позовні вимоги підтримує, наполягає на їх задоволенні, проти заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, заяви про розгляд справи у її відсутності суду не надавала, причини своєї неявки суду не повідомила.

Суд, у зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, ненаданням відповідачем відзиву на позов, зі згоди сторони позивача, ухвалив слухати справу у відсутності відповідача, згідно ст.ст.280-281 ЦПК України, при заочному розгляді на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи і дослідивши надані докази, суд, в межах заявлених позовних вимог встановив наступне.

Як передбачено, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1ст. 5 ЦПК).

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Суд на підставі ст. ст.12,13, 81 ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Докази надаються сторонами та іншими особами, що беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу.

Як встановлено з матеріалів справи, у ОСОБА_3 (спадкодавець) за життя була донька ОСОБА_1 (позивач по справі) та син ОСОБА_4 (а.с.6-7, 17).

Так, відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 29.03.2000 року житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на земельній ділянці, з надвірними побудовами належить ОСОБА_3 (а.с.14).

З копії свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 9).

З копії свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_2 встановлено, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 17).

Відповідно до довідки БТІ від 06.03.2019 р. №50 встановлено, що за даними КП «БТІ м.Торецька», станом на 31.12.2012 р., індивідуальний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_3 на підставі свідоцтві про право на спадщину за заповітом, надане Дзержинською державною нотаріальною конторою від 29.03.2000 р., реєстр 2-387 (а.с.16).

Позивач звернулась до Костянтинівської державної нотаріальної контори із заявою про отримання Свідоцтва про право на спадщину після смерті матері - ОСОБА_3 ..

Відповідно до п.23 роз`яснень Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду за правилами позовного провадження.

Листом-відповіддю державного нотаріуса Костянтинівської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Донецькій області від 01.04.2019 року, позивачу було роз`яснено, що спадкоємець не подала заяву про прийняття спадщини у встановлений законодавством шестимісячний строк і на момент смерті спадкодавиці разом з нею постійно не проживала, що необхідно для вчинення нотаріальної дії (а.с.8).

З огляду на це суд зазначає наступне.

Згідно ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. Відповідно ст. 346 ЦК України право власності припиняється в разі смерті власника. Згідно ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Так, статтею 1217 ЦК України передбачені види спадкування. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

У відповідності до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно ст. 1223 даного Кодексу, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, спадкування здійснюється за законом.

Стаття 1261 ЦК України вказує, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Для спадкоємця, що прийняв спадщину, виникають як майнові права, так і обов`язки. До майнових прав належить, зокрема, право власності.

Згідно ст. ст. 1268, 1269 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

У відповідності до норм ч. 2 ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до узагальнення судової практики, а саме листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, на які посилається позивач, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, що підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

На підставі викладено, керуючись ст.ст.258, 259, 263-265 ЦПК, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , право власності на житловий будинок зі всіма надвірними спорудами, на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті матері - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду позивачем подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Донецького апеляційного суду через Дзержинський міський суд Донецької області.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: