Справа № 766/3032/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2019 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого - судді Прохоренко В.В.,

секретар Литвиненко В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду у м. Херсоні в порядку позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна Компанія «Херсонобленерго» про захист прав споживачів, визнання незаконним рішення комісії про порушення правил користування електроенергією,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна Компанія «Херсонобленерго» (далі ПрАТ «ЕК Херсонобленерго») про захист прав споживачів. визнання незаконним рішення комісії про порушення Правил користування електричною енергією, обґрунтовуючи позовні вимоги тим, що її мати ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживала в житловому будинку АДРЕСА_1 , за згодою матері в будинку посилилися ОСОБА_3 та ОСОБА_4

19.01.2018 року представниками ПрАТ «ЕК Херсонобленерго» склали акт № 232462 про порушення п. 42 та п.48 Правил користування електроенергією для населення (далі ПКЕЕН), а саме, самовільне підключення до мережі енергопостачання з порушенням схеми обліку. При цьому споживачем електроенергії було зазначеної її, як спадкоємицю ОСОБА_2

Комісією ХМВЕ (структурний підрозділ ПрАТ «ЕК Херсонобленерго») по розгляду актів про порушення ПКЕЕН було визначено, що акт про порушення №232462 від 19.01.2018 року складено у відповідності до п.53 ПКЕЕН та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення, зазначеного в акті.

Згідно до протоколу засідання комісії №18 від 12.02.2018 року саме, вона причетна до порушення ПКЕЕН та повинна нести відповідальність шляхом сплати не облікованої електричної енергії, яка складає 21 584,19грн..

Вважає дане рішення комісії незаконним, оскільки відносини між побутовим споживачем та енергопостачальником регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999року, відповідно до яких фізична особа, використовує електричну енергію для задоволення власних побутових потреб на підставі договору про користування електричною енергією з енергопостачальником.

Особовий рахунок № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 відкритий на ім`я ОСОБА_2 ..

Спадщину після смерті ОСОБА_2 на вказаний жилий будинок вона не приймала, в будинку ніколи не була зареєстрована та не проживала, тому невикористовувала електричну енергію для власних потреб і відповідач не укладав з нею договір про користування електричною енергією.

Отже, вона не є побутовим споживачем в розумінні нормативно-правового акту, обставини викладені в акті про порушення та протокол засідання комісії є припущеннями й об`єктивно не встановленими, а тому в енергопостачальної компанії відсутні підстави, передбачені законодавством для стягнення з неї збитків.

З огляду на викладене, позивач просила визнати незаконним та скасувати рішення комісії ХМВЕ про порушення Правил користування електричною енергією для населення №18 від 12.02.2018року.

В судове засідання ОСОБА_5 не з`явилася, надала повноваження представнику

Представник позивача в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи в її відсутність, на задоволення позовних вимог наполягає.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи в її відсутність, у задоволенні позову просить відмовити.

Дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до змісту ст.ст.11,15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способом захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріального правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення(визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст.16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямого визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

Поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Отже, такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але і взагалі не підлягають судовому розгляду. Обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Таку провову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018року у справі № 9901/152/18, від 30 травня 2018року, від 06 лютого 2019 року справі № 522/12901/17

Частиною четвертою статті 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до п.1 частині першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває проводження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись п.1ч.1 ст.255ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна Компанія «Херсонобленерго» про захист прав споживача, про визнання незаконним та скасування рішення комісії про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 18 від 12.02.2018року закрити, на підставі п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя В.В.Прохоренко.