ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«17» липня 2019 року

м. Харків

справа № 546/852/16-ц

провадження № 22ц/818/3770/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В. (суддя-доповідач),

суддів - Бровченка І.О., Колтунової А.І.,

за участю секретаря - Колосовської А.Р.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 ,

відповідач - ОСОБА_3

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід колегії суддів Бурлака І.В., Кіся П.В., Колтунової А.І., по справі за апеляційними скаргами ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 14 травня 2019 року в складі судді Сілантьєвої Е.Є.

в с т а н о в и в:

У серпні 2016 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення боргу.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 13 червня 2018 року замінено у справі позивача ОСОБА_4 та залучено до участі у справі в якості позивача ОСОБА_1

Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 14 травня 2019 року позов ОСОБА_1 - задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 суму позики згідно договору позики від 25 травня 2001 року в розмірі 5000,00 доларів США, проценти за користування чужими грошовими коштами в розмірі 195,82 доларів США, три проценти річних від простроченої суми в розмірі 34,93 доларів США та сплачений судовий збір в сумі 1362,42 грн.; в іншій частині позовних вимог про стягнення 15000,00 доларів США - відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_3 та ОСОБА_1 подали апеляційні скарги, в яких ОСОБА_3 просив рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, а ОСОБА_1 просив рішення скасувати в частині відмови щодо стягнення з ОСОБА_3 на його користь 15000,00 доларів США та ухвалити нове рішення в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 щодо стягнення з ОСОБА_3 на його користь 15000,00 доларів США.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 27 червня 2019 року відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_3 .

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 27 червня 2019 року справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 09 липня 2019 року о 15-10 год.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 02 липня 2019 року відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 .

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 02 липня 2019 року об`єднано в одне провадження апеляційні скарги ОСОБА_3 та ОСОБА_1 та справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 09 липня 2019 року о 15-10 год.

На підставі розпорядження керівника апарату суду № 2745 від 05 липня 2019 року проведено повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку із зайнятістю судді Кісь П.В. в інших цивільних провадженнях.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено склад колегії суддів для розгляду справи № 546/852/16-ц: головуючий суддя Бурлака І.В., судді колегії Бровченко І.О., Колтунова А.І.

17 липня 2019 року подав до суду апеляційної інстанції заяву про відвід колегії суддів Бурлака І.В., Кіся П.В., Колтунової А.І.

Заява мотивована тим, що суддя Бурлака І.В., заручившись підтримкою суддів Кіся П.В. та Колтунової А.І., не забезпечує належний високий рівень судового процесу і робить це навмисно.

Зазначив, що суддя повинна була не брати до уваги апеляційну скаргу позивача у зв`язку з відсутністю підтвердження надсилання (надання) її копій іншим учасникам справи тому, що апеляційна скарга була подана з порушенням процесуальних вимог і повинна була повернута без розгляду.

Вважав, що суддею порушено основний принцип судочинства у цивільних справах, змагальність сторін, з метою недопущення його перемоги при змагальності з представником позивача. Всі його спроби розпочати змагальність сторін відразу ж грубо і злобно обривалися.

Вказав, що суддя звільнила від доказування обставин справи представника позивача з його боку та навмисно перешкоджає отриманню достовірних доказів від державної установи АТЦ при СБУ з ініціативи відповідача щодо подолання лінії розмежування зони АТО (ООС) ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 .

У суді апеляційної інстанції ОСОБА_3 підтвердив доводи заяви та просив її задовольнити.

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 в суді апеляційної інстанції заперечував проти задоволення заяви про відвід колегії суддів Бурлака І.В., Кіся П.В., Колтунової А.І.

Судова колегія, перевіривши доводи заяви, заслухавши пояснення з`явившихся осіб, вважає, що підстави для задоволення відводу колегії суддів Бурлака І.В., Кіся П.В., Колтунової А.І. відсутні, виходячи з наступного.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

У п.п.104-106 рішення Європейського суду з прав людини від 09 січня 2013 року по справі «Олександр Волков проти України» (заява № 21722/11) зазначено, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), від 24 лютого 1993 року, Series А № 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

Проте, між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру» (Kyprianou v. Cyprus) [ВП], заява № 73797/01, п. 119, ECHR 2005-ХІІІ). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі «Пуллар проти Сполучного Королівства» (Pullar v. the United Kingdom), п. 32, Reports 1996-III).

У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення від 26 жовтня 1984 року у справі «Де Куббер проти Бельгії» (De Cubber v. Belgium), Series A, № 86).

Статтями 36, 37 ЦПК України передбачені підстави для відводу (самовідводу) судді.

Згідно частини 1 статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Зі змісту заяви про відвід вбачається, що сумніви у об`єктивності і неупередженості колегії суддів Бурлака І.В., Колтунової А.І. у заявника виникли у зв`язку з вирішенням ними низки процесуальних питань, пов`язаних, на його думку, з неправомірним відкриттям апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 ; відмовою у задоволенні клопотання про витребування доказів щодо осіб, які не є учасниками справи; порушенням, на його думку, головуючим у справі вимог статті 214 ЦПК України, що не може бути підставою для відводу.

Так, доводи ОСОБА_3 про те, що суддя звільнила від доказування обставин справи представника позивача з його боку та навмисно перешкоджає отриманню достовірних доказів від державної установи АТЦ при СБУ з ініціативи відповідача щодо подолання лінії розмежування зони АТО (ООС) ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , є безпідставними, оскільки вказані особи не є учасниками справи та витребувані докази не містять інформацію щодо предмета доказування у цій справі.

Твердження ОСОБА_3 про те, що суддя повинна була не брати до уваги апеляційну скаргу позивача у зв`язку з відсутністю підтвердження надсилання (надання) її копій іншим учасникам справи тому, що апеляційна скарга була подана з порушенням процесуальних вимог і повинна була повернута без розгляду, є необґрунтованими, оскільки відповідно до вимог 361 ЦПК України направлення копії апеляційної скарги є обов`язком суду апеляційної інстанції.

Разом з ухвалою про відкриття апеляційного провадження суд апеляційної інстанції надсилає копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів учасникам справи.

Посилання ОСОБА_3 на те, що суддею порушено основний принцип судочинства у цивільних справах змагальність сторін з метою недопущення його перемоги при змагальності з представником позивача; всі його спроби розпочати змагальність сторін відразу ж грубо і злобно обривалися, є безпідставним, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 214 ЦПК України головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Частиною 4 статті 214 ЦПК України передбачено, що головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Отже, при розгляді даної справи суддя-доповідач Бурлака І.В. керував ходом судового засідання, забезпечував додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовував судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Із протоколу судового засідання від 09 липня 2019 року не вбачається, що головуючим у справі суддею-доповідачем Бурлака І.В. порушено вимоги статті 214 ЦПК України.

Що стосується відводу судді Кіся П.В. зазначаємо, що суддя Кісь П.В. у розгляді даної справи участь не приймав, оскільки на підставі розпорядження керівника апарату суду № 2745 від 05 липня 2019 року проведено повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку із зайнятістю судді Кісь П.В. в інших цивільних провадженнях.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено склад колегії суддів для розгляду справи № 546/852/16-ц: головуючий суддя Бурлака І.В., судді колегії Бровченко І.О., Колтунова А.І.

Відповідно до частини 4 статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Частиною 2 статті 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно частини 3 статті 40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що підстав для відводу, передбачених статтями 36, 37 ЦПК України, та об`єктивних даних, які свідчили б про наявність обставин, що викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності колегії суддів Бурлака І.В., Кіся П.В., Колтунової А.І. не вбачається.

З огляду на необґрунтованість заявленого відводу, колегія суддів вважає за необхідне відповідно до частини 3 статті 40 ЦПК України зупинити провадження у справі для вирішення питання про відвід іншим суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною 1 статті 33 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст.36, 37, 40 ЦПК України

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_3 про відвід колегії суддів Бурлака І.В., Кіся П.В., Колтунової А.І. - визнати необґрунтованою.

Справу передати на автоматизований розподіл для визначення судді для розгляду заяви щодо вирішення питання про відвід колегії суддів Бурлака І.В., Кіся П.В., Колтунової А.І. у відповідності до ч.1 ст.33 ЦПК України.

На час розгляду цього питання провадження у справі зупинити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили негайноз дня її проголошення, але в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді І.О. Бровченко

А.І. Колтунова

Повний текст ухвали складено 17 липня 2019 року.