Сквирський районний суд Київської області
Провадження № 2-ві/376/5/19
У Х В А Л А

"05" липня 2019 р. Сквирський районний суд Київської області

в складі: головуючого судді Клочка В.М.,

при секретарі Щур Л.А.,

розглянувши в приміщенні Сквирського районного суду Київської області матеріали цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма "Матюші" до ОСОБА_1 , Державного реєстратора Київської обласної філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Міхачова Вячеслава Анатолійовича, Товариства з додатковою відповідальністю "Шамраївський цукровий завод" про визнання недійсним правочину щодо дострокового розірвання договору оренди, визнання недійсним договору оренди, скасування рішень про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, -

встановив:

03.06.2019 року представник відповідачів ОСОБА_1 та ТДВ «Шамраївський цукровий завод» адвокат Кузьменко Є.А. подав до суду заяву про відвід головуючому судді Кошель Л.М., яку обґрунтовує тим, що існують обставини, які викликають у нього сумнів в неупередженості та об`єктивності судді, а саме: через неправомірне, на його думку, допущення до участі в справі в якості представника позивача ТОВ Агрофірма «Матюші» адвоката Танцюри Ю.Б., номер свідоцтва: 000893 від 02.04.2018 року, яка представляє адвокатське об`єднання «Еверлігал». Представник ОСОБА_2 вважає, що суддя Кошель Л.М. належним чином не вивчила документи, що підтверджують повноваження адвоката Танцюри Ю.Б. і безпідставно в порушення ст.63 ЦПК України допустила її в якості представника позивача. Згідно інформації з Реєстру адвокатів України Танцюра Юлія Борисівна здійснює індивідуальну адвокатську діяльність за адресою: 03148, АДРЕСА_1 , а ордер, який міститься в матеріалах справи, виданий та підписаний керівником АО «Еверлігал», з яким ТОВ Агрофірма «Матюші» уклала договір про надання правової допомоги, адвокатського договору між АО «Еверлігал» та адвокатом Танцюрою Ю.Б. суду не надано, що свідчить про відсутність у адвоката Танцюри Ю.Б. повноважень представляти інтереси позивача.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

Статтею 36 ЦПК України передбачено підстави для відводу судді. У пункті 5 частини 1 цієї статті вказано, що суддя не може розглядати справу, якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 N 3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 6 ЄСПЛ відноситься до сфери цивільного судочинства. При цьому ключовими її положеннями є право кожного при визначенні його цивільних прав та обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним та безстороннім судом, створеним на підставі закону. Виходячи з наявної практики ЄСПЛ, можна констатувати, що він в цілому визначив концептуальні підходи до тлумачення ст. 6 ЄСПЛ, представивши не лише змістовні характеристики неупередженості, але й її суб`єктивні та об`єктивні компоненти.

Так, у справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивноїперевірки.

Суб`єктивними обставинами, за наявності яких можна зробити висновок про невідповідність суду вимогам неупередженості є наприклад, висловлювання голови суду по суті правової проблеми у засобах масової інформації до свого головування у судовому органі, покликаному вирішити справу ("Сандер проти Сполученого Королівства"); не реагування судді на расистські висловлювання присяжних ("Ремлі проти Франції") тощо. Так, у рішенні у справі "Бушемі проти Італії" було визнано порушення суб`єктивного критерію неупередженості суддів, адже голова суду, в якому мала розглядатися справа, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі. З огляду на це ЄСПЛ наголосив на тому, що судді при виконанні ними службових обов`язків мають бути стриманими, щоб гарантувати репутацію безстороннього судочинства.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорновикликати в учасників цивільного процесу.

Крім наведених об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо ("П`єрсак проти Бельгії"); суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант ("Прокол проти Люксембургу"); наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі ("Дактарас проти Литви"); участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення ("Макгоннелл проти Сполученого Королівства") тощо. Так, у справі "Деміколі проти Мальти" було визнано порушення об`єктивного критерію неупередженості суду, адже до складу Палати представників Мальти, яка розглядала справу заявника, входили два члени, що раніше піддавалися критиці у статті заявника, яка мала відношення до справи, а тому фактично мали особисту заінтересованість у справі.

З вище наведеного можна прийти до висновку, що пряма чи побічна заінтересованість судді може мати як юридичний так і побутовий характер. Юридична заінтересованість судді має місце, якщо від результату вирішення спору у нього виникнуть, зміняться або припиняться певні права або обов`язки. Побутова або фактична заінтересованість полягає в тому, що рішення суду може мати вплив на особисті стосунки судді з оточуючими.

Згідно із ст. ст. 15, 60, 62 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися правничою допомогою, яка здійснюється адвокатами. Повноваження адвоката підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Так, згідно ч.6 ст. 15 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» адвокатське об`єднання може залучати до виконання укладених об`єднанням договорів про надання правової допомоги інших адвокатів на договірних засадах. Адвокатське об`єднання зобов`язане забезпечити дотримання професійних прав адвокатів та гарантій адвокатської діяльності.

Так, в матеріалах справи наявний Договір № 17/08-03 про надання правової допомоги від 07.08.2017 року та додаткова угода № 91 від 02.08.2018 року, укладені між адвокатським об`єднанням «ЕВЕРЛІГАЛ» та ТОВ Агрофірма «Матюші».

Також, в матеріалах справи наявні оригінали та засвідчені копії ордерів, виданих ТОВ Агрофірма «Матюші», на підставі Договору № 17/08-03 про надання правової допомоги від 07.08.2017 року, згідно яких адвокатським об`єднанням «ЕВЕРЛІГАЛ» уповноважено, крім інших, адвоката Танцюру Ю.Б., яка має свідоцтво на право на зайняття адвокатською діяльністю, представляти інтереси ТОВ Агрофірма «Матюші» у Білоцерківському міськрайонному суді Київської області, ордер скріплений печаткою адвокатського об`єднання «ЕВЕРЛІГАЛ» та підписом його керівника.

Суд вважає, що повноваження адвоката Танцюри Ю.Б. на представництво ТОВ Агрофірма « Матюші» підтверджено належними документами відповідно до вимог ч.4 ст.62 ЦПК України, заява адвоката Кузьменка Є.А. про відвід судді безпідставна і не мотивована.

Судом, за наслідками дослідження матеріалів справи, не знайшли свого підтвердження зазначені в клопотанні відповідача про відвід головуючому обставини, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про залишення без задоволення клопотання про відвід судді, оскільки заява про відвід є необґрунтованою.

На підставі вищевказаного, керуючись ст. ст. 36, 40 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву представника відповідача ТДВ «Шамраївський цукровий завод», адвоката Кузьменка Є.А. про відвід головуючого судді Кошель Ліани Миколаївни у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Агрофірма "Матюші" до ОСОБА_1 , Державного реєстратора Київської обласної філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Міхачова Вячеслава Анатолійовича, Товариства з додатковою відповідальністю "Шамраївський цукровий завод" про визнання недійсним правочину щодо дострокового розірвання договору оренди,визнання недійсним договору оренди, скасування рішень про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно - залишити без задоволення, а справу передати судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Ліані Миколаївні для продовження розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Клочко