Справа № 509/6041/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2019 року.Овідіопольський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Козирського Є.С.

при секретарі Алізаде А.Е.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні, в залі суду, в смт. Овідіополь, клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Главацького Юрія Анатолійовича про зустрічне забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ТОВ «Кредитні ініціативи», ОСОБА_1 , державного підприємства «СЕТАМ», Овідіопольського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ в Одеській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чуловський Володимир Анатолійович, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, повернення стягнутого за виконавчим написом нотаріуса, визнання недійсним Протоколу проведення електронних торгів, визнання недійсним Акту про реалізацію предмета іпотеки., -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Овідіопольського районного суду Одеської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 , до ТОВ «Кредитні ініціативи», ОСОБА_1 , ДП «СЕТАМ», Овідіопольського РВДВС ГТУЮ в Одеській області, ПН Київського МНО Чуловського В. А., про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, повернення стягнутого за виконавчим написом нотаріуса, визнання недійсним Протоколу проведення електронних торгів, визнання недійсним Акту про реалізацію предмета іпотеки.

Разом з позовною заявою позивач подала до суду заяву про забезпечення позову, у якій просить з метою забезпечення позову, вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку площею 0, 1203 га, кадастровий номер: НОМЕР_1 , що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 28 грудня 2018 року заяву про забезпечення позову задоволено, накладено арешт на земельну ділянку площею 0, 1203 га, кадастровий номер: НОМЕР_1 , що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Заходи зустрічного забезпечення судом на застосовувались.

Відповідач заявив клопотання про зустрічне забезпечення позову, в якому просив суд вжити заходи зустрічного забезпечення позову шляхом внесення Позивачем на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 120000, 00 (сто двадцять тисяч) гривень, посилаючись на те, що арешт, накладений судом в порядку забезпечення безпідставного позову ОСОБА_2 , призвів до збитків, тому що продавши земельну ділянку відповідач мав можливість розпорядитися коштами на власний розсуд, в числі й придбати на них будь-що або розмістити їх на депозиті.

Суд, вивчивши матеріали клопотання та справи, вважає, що клопотання про застосувати зустрічне забезпечення позову, задоволенню не підлягає.

Так, відповідно до положень ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що перебуває на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть буті спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови в позові; суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови в позові.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Верховним Судом України у постанові від 25.05.2016 року по справі №6-605цс16 зроблено висновок, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до фактичного виконання рішення суду, яким закінчується вирішення спору по суті.

Статтею 124 Конституції України задекларовано принцип обов`язковості судових рішень, який з урахуванням положень ст.ст. 2,18,154 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про зустрічне забезпечення. При цьому відповідно до ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, тільки у випадку забезпечення позову, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричиненні забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі "Шмалько проти України" право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Так представник відповідача просить, вжити заходи зустрічного забезпечення позову шляхом внесення Позивачем на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 120000, 00 (сто двадцять тисяч) гривень, однак, заявником не надано обґрунтованого розрахунку можливих збитків, які може він понести в результаті прийнятих судом заходів забезпечення позову. Зазначена правова позиція відповідача протирічить загальним принципам, які закладені законодавцем при встановленні інституту зустрічного забезпечення, яке повинно гарантувати покриття можливих збитків відповідача саме при відмові у задоволені позову.

Також представник відповідача не підтвердив доказами, обставини, зазначені в ч.3 ст. 154 ЦПК України, що зобов`язують суд застосувати зустрічне забезпечення, а саме: докази того, що майновий стан ОСОБА_2 або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові відповідачем не надані.

Суд вважає, що наведені відповідачем у заяві обґрунтування необхідності здійснення зустрічного забезпечення не заслуговують на увагу, а сама по собі заява в розумінні статті 154ЦПК України не підлягає задоволенню.

В конкретному випадку у суду, відповідно до правил статті 154 ЦПК України, наявне право на здійснення зустрічного забезпечення, а не обов`язок.

Мотивуючи заяву про зустрічне забезпечення позову, відповідачем не наведено та не надано належних і допустимих доказів, якими підтверджуються висловлені у заяві доводи.

Відповідно, виходячи з матеріалів заяви, умов, за яких було здійснено забезпечення позову, підстав здійснення такого, суд не знаходить підстав для застосування зустрічного забезпечення у даній цивільній справі, а тому вважає що заява відповідача не підлягає задоволенню і є необґрунтованою.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 149-154, 259, 260, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Главацького Юрія Анатолійовича про зустрічне забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ТОВ «Кредитні ініціативи», ОСОБА_1 , державного підприємства «СЕТАМ», Овідіопольського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ в Одеській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чуловський Володимир Анатолійович, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, повернення стягнутого за виконавчим написом нотаріуса, визнання недійсним Протоколу проведення електронних торгів, визнання недійсним Акту про реалізацію предмета іпотеки відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Одеської області шляхом подачі в 15-денний строк апеляційної скарги з дня її проголошення. У випадку, якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення в поряду ч. 6 ст. 259 ЦПК України.

Суддя Є.С. Козирський