Справа № 361/199/14-ц
Провадження № 2-п/361/37/19
У Х В А Л А

23 липня 2019 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі головуючого судді Селезньової Т.В., при секретарі Яблонської В.І., розглянувши у судовому засіданні в м.Бровари заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за договором кредиту, звернення стягнення на предмет іпотеки,

встановив:

25.06.2014р. Броварським міськрайонним судом Київської області у даній цивільній справі ухвалено заочне рішення, яким, зокрема, з відповідача ОСОБА_3 стягнуто солідарно з ОСОБА_2 заборгованість за кредитним договором.

Відповідачем ОСОБА_3 подано заяву про перегляд заочного рішення. Оскільки в справі відсутні дані про отримання копії заочного рішення раніше, ніж представник відповідача ознайомився з матеріалами справи, тому суд вважає можливим прийняти заяву до розгляду.

Згідно ст.232 ЦПК України в редакції, чинній станом на день ухвалення заочного рішення, заочне рішення підлягало скасуванню, якщо судом встановлено, що відповідач не з,явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.288 ЦПК України в новій редакції, чинній на день подання заяви і її розгляду, - заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з,явився в судове засідання та/або не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідач в заяві про перегляд заочного рішення вказує, що не знала про розгляд справи, оскільки жодного разу не отримала судових повісток і документів з суду і тому не знала про наявність справи у суді, з тих самих причин не подала заперечень проти позову (відзиву).

Щодо виклику відповідача в судові засідання, то в матеріалах справи є відомості про неодноразові відправлення відповідачам рекомендованих листів за адресами їх зареєстрованого проживання, тобто у відповідності до вимог ЦПК з цього приводу. Рекомендовані листи, що були відправлені відповідачці ОСОБА_3 , повернулись без вручення адресату за закінченням терміну зберігання на поштовому відділенні. Крім того, у справі є розписка відповідача ОСОБА_2 про отримання судової повістки і телеграма від нього про відкладення розгляду справи; враховуючи, що вказані особи є між собою подружжям, тобто членами одної сімї, і іншого не доведено, то принаймні дорослий член сім,ї відповідачки знав про наявність справи у суді і про її призначення до розгляду. Враховуючи сукупність вказаних обставин, суд мав підстави для ухвалення заочного рішення. Відповідач не навела поважних причин не отримання нею судової кореспонденції, і наявності об`єктивних причин, які унеможливлювали явку до суду чи подання письмово заперечень та доказів.

Тому суд констатує, що відсутня перша обов`язкова підстава для перегляду заочного рішення.

Відповідач у своїй заяві посилається на незгоду з заочним рішенням і на такі обставини:

вказаний у рішенні договір поруки вона не підписувала, і має намір подати зустрічний позов та оспорювати договір поруки, має намір подати заяву про призначення почеркознавчої експертизи для доведення даного факту (не підписання договору);

поруку вважає припиненою;

оспорює розмір заборгованості, посилається на те, що в досудових вимогах, наявних у справі, вказаний значно менший розмір заборгованості;

посилається на пропуск строку позовної давності.

До заяви ніяких доказів не долучено.

З аналізу наведених відповідачем аргументів, суд дійшов висновку, що фактично відповідач не посилається і не надає такі конкретні докази, які б мали суттєве значення для розгляду саме вказаного позову, який був предметом розгляду, і які нею не були подані суду з поважних причин та які у зв`язку з цим не були досліджені судом при ухваленні заочного рішення.

Посилання відповідача на її намір оспорювати договір поруки, з якого для неї виникло зобов`язання , і доводити його недійсність, не є підставою для скасування і перегляду заочного рішення.

Також заявник посилається на наявність описки в імені відповідачки, але дана описка може бути виправлена у встановленому ЦПК порядку і не є підставою для скасування заочного рішення.

Відповідач фактично посилається на незгоду з ухваленим рішенням, тобто наводить доводи, які не є підставою для скасування заочного рішення в порядку ст.288 ЦПК України, оскільки стосуються висновків суду і по суті є доводами апеляційної скарги. Суд невправі перебирати на себе повноваження апеляційного суду і надавати оцінку таким доводам і висновкам в судовому рішенні в порядку розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Таким чином, відсутня сукупність всіх обов`язкових підстав для перегляду заочного рішення в порядку статті 288 ЦПК України.

Керуючись ст. 288 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за договором кредиту, звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Відповідач має право подати апеляційну скаргу на заочне рішення протягом 30 днів з дня проголошення ухвали. Апеляційна скарга на рішення подається до Київського апеляційного суду безпосередньо або через Броварський міськрайонний суд Київської області згідно п.15.5 Перехідних положень ЦПК України.

Суддя: Т.В. Селезньова