Справа № 277/9/19
РІШЕННЯ

іменем України

"22" липня 2019 р. смт Ємільчине

Ємільчинський районний суд Житомирської області

в складі: головуючої судді Прищепи Т.П.

за участю секретаря с/з Калантарян Л.М.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні без фіксування технічними засобами в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в залі суду смт Ємільчине цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Барашівської сільської ради, Ємільчинського району Житомирської області, про визначення додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, терміном 60 календарних днів, яка відкрилася після смерті брата ОСОБА_2 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В позові вказала, що після смерті ОСОБА_2 постало питання про прийняття спадщини за законом, однак в приватного нотаріуса Ємільчинського районного нотаріального округу їй відмовили у зв`язку з пропущенням строку встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Причиною пропуску строку звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини стало те, що вона не знала про наявність у брата права власності на земельні ділянки.

Позивачка в судове засідання не з`явилася, направила до суду заяву та просила справу розглянути без її участі, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити в повному обсязі на підготовчому судовому засіданні.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, надіслала до суду заяву та просила справу розглянути без її участі, позовні вимоги заявлені позивачем визнала у повному обсязі та не заперечив задоволенню позову на підготовчому судовому засіданні.

На підставі статей 211, 223 Цивільного процесуального кодексу України (надалі по тексту ЦПК України) суд вважає можливим розглядати справу за відсутності учасників справи та здійснити судовий розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ст. 200, ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, та у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами.

Дослідивши зібрані по справі письмові докази, суд приходить до наступного.

Із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 28.04.2015 року вбачається, що спадкодавець майна ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 та свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_4 підтверджуються родинні зв`язки між спадкодавцем та спадкоємицею, а саме що ОСОБА_1 є сестрою ОСОБА_2 .

Згідно довідки Барашівської сільської ради Ємільчинського району Житомирської області від 01.10.2018 року за № 254, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 постійно проживав та був зареєстрований один за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до постанови приватного нотаріуса Ємільчинського районного нотаріального округу № 536/02-31/248/18 від 08.12.2018 року, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини та роз`яснено право на звернення до суду за захистом своїх прав.

Інформацією Барашівської сільської ради Ємільчинського району Житомирської області від 15.07.2019 № 27 стверджується, що ОСОБА_2 мав наступний склад сім`ї: дружина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , а/з 94.

Згідно ч.1, ч.2 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

В судовому засіданні було встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є сестрою спадкодавця ОСОБА_2 . Будь-який інший спадкоємець за законом спадщину у встановленому законом порядку не прийняв.

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері ( ст. 1262 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 дійсно з поважної причини пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 , в зв`язку з чим позовна заява, яка є законною і обґрунтованою, підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.1233, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст.263-265 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , жительці АДРЕСА_2 , додатковий строк терміном 60 (шістдесят) календарних днів, з дня набрання чинності рішенням суду, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом на спадкове майно, яке відкрилась після смерті брата ОСОБА_2 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Копію рішення суду направити сторонам.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції.

Суддя /підпис/

Копія вірна:

Суддя: Т. П. Прищепа