Ухвала

22 липня 2019 року

м. Київ

справа № 362/2984/18

провадження № 61-12698ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Краснощокова Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07 грудня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду

від 21 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Плесецької сільської ради Васильківського району Київської області про скасування рішення органу місцевого самоврядування та визнання права власності на земельну ділянку

в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

Касаційна скарга, подана 29 червня 2019 року, не може бути прийнята Верховним Судом до розгляду.

Усупереч вимог статті 392 ЦПК України до скарги додано документ про сплату судового збору у меншому розмірі, ніж це визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та

у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з підпунктами 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день пред`явлення позову -2018 рік) за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становила 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» установлено, що з 01 січня 2018 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 1 762 грн.

Предметом позову у даній справі є вимога майнового характеру про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування та вимога немайнового характеру про скасування рішення органу місцевого самоврядування.

Таким чином, за подання касаційної скарги розмір судового збору становить

6 442, 26 грн ((1 762 грн * 0,4 %) + (251 633 грн * 1 %)) * 200 %).

До касаційної скарги додано квитанцію від 29 червня 2019 року № 5 про сплату судового збору у розмірі 5 032, 70 грн.

Враховуючи викладене, скаржнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі

1 409, 56 грн (6 442, 26 грн - 5 032, 70 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі

м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055), символ звітності банку - 207.

На підтвердження сплати судового збору скаржнику необхідно надати до суду відповідний документ.

Крім того, за змістом касаційної скарги ОСОБА_1 оскаржує рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07 грудня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 травня 2019 року, якою рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Разом з тим, у прохальній частині просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 21 травня 2019 року і передати справу на новий розгляд за встановленою підсудністю для продовження розгляду. Однак, не зазначає в який саме суд необхідно направити справу на новий розгляд чи для продовження розгляду, а також клопотання до суду касаційної інстанції щодо рішення суду першої інстанції відповідно до його повноважень за результатами розгляду касаційної скарги (стаття 409 ЦПК України).

З огляду на зазначене та згідно з вимогами пунктів 4, 6 частини другої статті 392 ЦПК України скаржнику необхідно уточнити прохальну частину касаційної скарги щодо оскаржуваних судових рішень, які відповідають заявленим у мотивувальній частині скарги підставам касаційного оскарження та повноваженням суду касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги (стаття 409 ЦПК України).

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Враховуючи наведене, скаржнику необхідно подати до Верховного Суду підписану касаційну скаргу у новій редакції, в паперовій формі, у якій усунути вказані недоліки, додати до неї копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Керуючись статтями 185, 260, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07 грудня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 21 травня 2019 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Краснощоков