Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/980/17
УХВАЛА

іменем України

26 липня 2019 року Коростенський міськрайонний суд Житомирської області

в складі головуючого судді Коренюка В.П.,

при секретарі Подвисоцькій Т.В.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу суду № 4 у м. Коростені Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участі третьої особи - управління Держгеокадастру у Коростенському районі Житомирської області про визнання частково недійним державного акту на право власності на земельну ділянку та скасування державної реєстрації, та визнання права власності на 1/2 частину земельної ділянки, -

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в Коростенський міськрайонний суд Житомирської області з позовом до ОСОБА_2 за участі третьої особи - управління Держгеокадастру у Коростенському районі Житомирської області про визнання частково недійним державного акту на право власності на земельну ділянку та скасування державної реєстрації, та визнання права власності на 1/2 частину земельної ділянки.

Позивачка в судове засідання жодного разу не з`явилась, хоча про день та час розгляду справи повідомлялась належним чином та про причини неявки суд не повідомляла.

Представник позивача ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак через канцелярію суду подав заяву, в якій позовні вимоги підтримав з підстав зазначених в позовній заяві та просив судове засідання провести без його участі і без фіксування судового засідання технічними засобами.

Відповідачка в судове засідання не з`явилась, хоча про день та час розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки суд не повідомляла.

Представник третьої особи - управління Держгеокадастру у Коростенському районі Житомирської області, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без участі представника.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Частиною 1 ст.60 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що представником у суді може буди адвокат або законний представник.

Положенням ч.4 ст.62 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"

Згідно ч.1 ст.20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 64 Цивільного процесуального кодексу України обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Частиною 1 ст.26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката (ч.2 ст.26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" ).

Відповідно до п.4 ч.1 ст.1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" договір про надання правової допомоги це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Частиною 4 ст.26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" встановлено, що адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Договір про надання правової допомоги домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

В угоді про надання правової допомоги мають бути чітко і недвозначно визначені всі головні умови, на яких адвокат приймає доручення клієнта. А також, в угоді про надання правової допомоги мають бути визначені види передбачуваних фактичних витрат, пов`язаних з виконанням доручення (оплата роботи фахівців, чиї висновки запитуються адвокатом, транспортні витрати, оплата друкарських, копіювальних та інших технічних робіт, перекладу та нотаріального посвідчення документів, телефонних розмов, тощо).

На підтвердження повноважень представника не надано ордер адвоката, а лише договір № (без номеру) про надання правової допомоги від 23.02.2017 року.

Проте, згідно договору № (без номеру) про надання правової допомоги від 23.02.2017 року, який укладено між адвокатом Антонюком В.О. та позивачкою ОСОБА_1 , предметом договору є те, що: " ОСОБА_3 бере на себе обов`язки виконання функції представника для захисту прав, свобод та інтересів гр-на ОСОБА_4 , який є позивачем у справі за позовом про визнання недійсним приватизації квартири, та договору купівлі-продажу."

При цьому наданий договір не містить обов`язків сторін (повноважень адвоката) щодо предмету спору даної цивільної справи.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що, по-перше, повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру, виданого на ведення справи в суді або довіреністю; по-друге, ордер на відміну від довіреності не вказує обсяг повноважень, наданих адвокату.

Повноваження адвоката Антонюка В.О., зокрема, в даному випадку щодо представництва позивача ОСОБА_1 про визнання частково недійним державного акту на право власності на земельну ділянку та скасування державної реєстрації, та визнання права власності на 1/2 частину земельної ділянки, повинно підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтом та адвокатом домовленості стосовно об`єму наданих йому повноважень, шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

Такий висновок міститься і у постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2018 року (справа №811/1507/18).

В даному випадку, з наданого договору № без номеру про надання правової допомоги від 23.02.2017 рокунеможливо встановити обсяг повноважень адвоката.

Таким чином, відповідно до ч.3 ст.131 Цивільного процесуального кодексу України суд вважає, що позивач повторно не з`явився до суду без поважних причин.

Згідно з ч.1 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій, в зв`язку з чим, дії позивача у вигляді систематичної неявки у судові засідання суд відносить до таких, що суперечать вимогам п.6 ч.2 ст.43 Цивільного процесуального кодексу України, та розцінює їх як зловживання учасником справи своїми процесуальними правами, що призводить до порушення розумних строків розгляду справи.

Згідно ч.5 ст.223 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно п.3 ч.1 статті 257 Цивільного процесуального кодексу України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадків, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню справи.

Позивач не повідомила суд про причини неявки та від неї не надходила до суду заява про розгляд справи за її відсутності.

На підставі наведеного, беручи до уваги підстави для залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача без поважних причин, відсутності повідомлення про причини неявки та заяви про розгляд справи за її відсутності, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

Крім того, слід роз`яснити позивачу її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

За таких обставин позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.43, 121, 131, 210, 223, 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

постановив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участі третьої особи - управління Держгеокадастру у Коростенському районі Житомирської області про визнання частково недійним державного акту на право власності на земельну ділянку та скасування державної реєстрації, та визнання права власності на 1/2 частину земельної ділянки - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному її зверненню до суду з цими позовними вимогами.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

У відповідності до пп. 15.5) п.п.15 п. 1 розділу ХШ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Коростенського міськрайонного суду

Житомирської області В. П. Коренюк