ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
Справа № 688/1550/19
Провадження № 22-ц/4820/1156/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2019 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд у складі колегії

суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Грох Л.М. (суддя-доповідач), Корніюк А.П., Спірідонової Т.В.,

розглянув у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою керівника Шепетівської місцевої прокуратури на ухвалу Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 24 квітня 2019 року про повернення позовної заяви у справі за позовом керівника Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним наказу, витребування земельної ділянки, скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію прав на земельну ділянку, скасування у поземельній книзі запису про державну реєстрації земельної ділянки та поновлення запису у поземельній книзі про державну реєстрацію земельної ділянки.

Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи, ознайомившись з доводами апеляційної скарги, суд

в с т а н о в и в :

В квітні 2019 року керівник Шепетівської місцевої прокуратури звернувся в суд з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в якому просив визнати недійсним наказ, витребувати земельну ділянку, скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про державну реєстрацію прав на земельну ділянку, скасувати у поземельній книзі запису про державну реєстрації земельної ділянки та поновити запис у поземельній книзі про державну реєстрацію земельної ділянки.

Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 24 квітня 2019 року позовну заяву повернуто прокурору.

В апеляційній скарзі керівник Шепетівської місцевої прокуратури вважає ухвалу суду незаконною та необґрунтованою, прийнятою з порушення норм процесуального права, просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Зазначає, що спірна земельна ділянка вибула з володіння держави внаслідок порушення закону не лише набувачем земельної ділянки, а й органу, уповноваженого від імені держави на розпорядження цією земельною ділянкою ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області, яке реалізувало повноваження Держгеокадастру на території Хмельницької області. Ні Держгеокадастр, ні ГУ Держагеокадастру у Хмельницькій області не вправі здійснювати у вказаних правовідносинах заходи державного контролю (нагляду), які у подальшому можуть бути підставою для вжиття відповідних заходів реагування, у т.ч. звернення із позовом до суду. Тому представництво інтересів в суді здійснюється прокурором, який виконує субсидіарну роль, щоб ці інтереси не залишились незахищеними. Правовідносини, пов`язані з вибуттям земель із державної чи комунальної власності, становлять суспільний, публічний інтерес, а незаконність рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, на підставі якого земельна ділянка вибула з державної чи комунальної власності, такому суспільному інтересу не відповідає. На його думку, суд першої інстанції безпідставно обмежив право прокурора на захист інтересів держави в судовому порядку.

Апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Так, відповідно до ч.1 п.6 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За змістом п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справи, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм матеріального та процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Повертаючи прокурору позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що прокурором не наведено підстави представництва інтересів держави, при цьому прокурор не може замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може та бажає захищати інтереси держави.

Проте такого висновку суд дійшов з порушенням норм процесуального права.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

За частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, вказуючи, що подана позовна заява не містить обґрунтування визначених законом підстав представництва інтересів держави прокурором, суд першої інстанції в порушення ч. 4 ст. 56, ч.ч. 1-2 ст. 185 ЦПК України не надав прокуратурі строк для усунення недоліків позовної заяви та передчасно дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви.

Враховуючи викладене, ухвалу суду слід скасувати як прийняту з порушенням норм процесуального права, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу керівника Шепетівської місцевої прокуратури задовольнити.

Ухвалу Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 24 квітня 2019 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повна постанова складена 27 червня 2019 року.

Судді Л.М. Грох

А.П. Корніюк

Т.В. Спірідонова