Справа № 618/568/19
Провадження № 2/618/155/19
Дворічанський районний суд Харківської області у складі:
головуючого - судді Буніна Є. О.,
за участю секретаря судового засідання Фролова А. О.,
розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в cмт Дворічна цивільну справу за позовом за позовною заявою публічного акціонерного товариства «Харківгаз» Куп`янське відділеннядо ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків, -
Публічне акціонерне товариство «Харківгаз» Куп`янське відділення звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 26 травня 2016 року абоненту ОСОБА_1 за порушення п. п.3 п. 6 Правил надання населенню послуг з газопостачання (несвоєчасна та/або не в повному обсязі оплата послуг з газопостачання), затвердженого постановою КМУ №2246 від 09.12.1999, було припинено газопостачання шляхом опломбування запорного пристрою газопроводу - вводу в домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .
30 травня 2017 року старшим контролером ПАТ «Харківгаз» було проведене технічне обстеження газопроводу домоволодіння ОСОБА_1 , в ході якого виявлене несанкціоноване відновлення газопостачання та складений акт про порушення № 208.
20 червня 2017 року в приміщенні Куп`янського відділення ПАТ «Харківгаз» відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення та проведення перерахунку донарахувань або зміни режиму нарахування обсягів природного газу, у разі виявлення порушень вимог Кодексу газорозподільних систем.
Оскільки у добровільному порядку ОСОБА_1 завдані ПАТ «Харківгаз» збитки не відшкодовує, позивач просить суд стягнути з відповідача 1577,98 грн завданих матеріальних збитків та понесені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1921,00 грн.
Представник позивача ПАТ «Харківгаз» - адвокат Мартопляс В. В. у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій підтримав позовні вимоги повністю, просив їх задовольнити та розглянути справу за його відсутності, проти винесення заочного рішення не заперечував.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання повторно не з`явилася, не повідомила про причини неявки, хоча належним чином повідомлялася про дату, час та місце розгляду справи, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення останній поштового відправлення, яке вона отримала 13.07.2019 «особисто». При цьому від ОСОБА_1 до суду не надійшло відзиву на позовну заяву чи будь-яких заперечень, клопотання про відкладення судового розгляду не заявлялося, причини неявки до суду не повідомлялися.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як відповідач, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин, без повідомлення причин та не подав відзив, а представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи, тому відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
07 червня 2012 року між Куп`янською філією ПАТ «Харківгаз» та ОСОБА_1 укладено договір № 2042 про надання населенню послуг з газопостачання (а. с. 6-9).
Відповідно до акту про відключення газоспоживаючих приладів від 26.05.2016, складеного працівниками Дворічанської дільниці Куп`янського УЕГГ ПАТ «Харківгаз», у домоволодінні, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , були відключені газоспоживаючі прилади абонента шляхом встановлення інвентарної заглушки на вводі газопроводу (а. с. 17).
30 травня 2017 року старшим контролером ПАТ «Харківгаз» було проведене технічне обстеження газопроводу домоволодіння ОСОБА_1 , в ході якого виявлене несанкціоноване відновлення газопостачання та складений акт про порушення № 208.
Так, згідно з актом про порушення № 208 від 30.05.2017, складеного працівниками ПАТ «Харківгаз», за адресою: АДРЕСА_1, було виявлено несанкціоноване відновлення газопостачання, абонент самовільно зірвав пломбу та демонтував глушку на вводі. Даний акт засвідчений підписом представника ПАТ «Харківгаз» та підписом ОСОБА_1 , яка зауважень в акті не зазначила (а. с. 15-16).
Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення та проведення перерахунку донарахування або зміни режиму нарахування обсягів природного газу, у разі виявлення порушень вимог Кодексу газорозподільних систем, а також споживачеві природного газу в наслідок порушення газорозподільним підприємством вимог Кодексу газорозподільних систем, по Куп`янському територіальному відділенню ПАТ «Харківгаз» від 20 червня 2017 року та акту-розрахунку не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 20 червня 2017 року, вартість донарахованого об`єму природного газу споживачу ОСОБА_1 за цінами закупівлі ПАТ «Харківгаз» складає 1577,98 грн (а. с. 13, 14).
До теперішнього часу шкода, заподіяна відповідачем, позивачу не відшкодована.
Кодексом визначено, що оператор газорозподільної системи (далі - Оператор ГРМ) - суб`єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління.
Публічне акціонерне товариство «Харківгаз» здійснює свою діяльність відповідно до Статуту, відповідно до якого основним видом діяльності товариства, є, зокрема, надання послуг з розподілу природного газу, нафтового газу та газу (метану) вугільних родовищ.
Вищезазначена діяльність товариства здійснюється на підставі виданої Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, ліцензії.
Згідно з п. 3 розділу 1 Правил постачання природного газу, постачання природного газу споживачу здійснюється на підставі договору постачання природного газу між постачальником та споживачем, який укладається відповідно до вимог цих Правил. Постачання природного газу побутовим споживачам здійснюється за договором, який має відповідати типовому договору постачання природного газу побутовим споживачам, що затверджується Регулятором та оприлюднюється в установленому порядку.
Кодекс газорозподільних систем окрім іншого регулює, зокрема, взаємовідносини між оператором газорозподільної системи та несанкціонованими споживачами, які втручаються в роботу газорозподільної системи, у тому числі шляхом несанкціонованого відновлення газоспоживання (п. 3 глави 1 розділу І Кодексу).
Кодексом газорозподільних систем визначено, що несанкціоноване втручання в роботу газорозподільної системи - це втручання в роботу газорозподільної системи, в тому числі шляхом несанкціонованого відновлення газоспоживання, несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або під`єднання несанкціонованого газопроводу, внаслідок чого порушується нормальний режим роботи ГРМ та/або здійснюється не обліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу.
П. 4 гл. 2 розділу І вищезазначеного Кодексу вказує на те, що оператор ГРМ має право безперешкодного та безкоштовного доступу до земельних ділянок всіх форм власності, на яких розташована газорозподільна система, для виконання своїх функцій та обов`язків, передбачених законодавством.
Відповідно до п. 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу.
Пункт 2 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРМ передбачає у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого відновлення газоспоживання або використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу спожитий об`єм природного газу визначається за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з дня припинення газопостачання (або у разі здійснення попередньої перевірки відключеного стану - з дня такої перевірки, що має підтверджуватися відповідним актом перевірки), а при використанні газу без договору - з дня його закінчення (розірвання) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.
Розрахунок позивача відповідає Порядку перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу у разі виявлення порушень споживачем природного газу, зазначеному в Кодексі газорозподільних систем, затвердженого Постановою НКРЕ КП № 2494 від 30.09.2015, і відповідачем не оспорений.
Згідно зі ст. 1166 Цивільного кодексу України, шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 2 ЦПК України, однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є верховенство права.
Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права.
Згідно з ч. ч. 1 - 4 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь - які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Під час судового розгляду даної справи позивачем були надані належні, допустимі, достовірні та достатні докази на підтвердження своїх позовних вимог, на підставі яких судом встановлені обставини та факти, що обґрунтовують вказані вимоги.
Відповідачем, всупереч вимог ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України, належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів наявності підстав для відмови в задоволенні позовних вимог позивача не надано і в матеріалах справи не міститься. Доводи позивача, викладені в позові, відповідачами та матеріалами справи не спростовуються.
Суд бере до уваги як належний, допустимий, достовірний і достатній доказ розрахунок збитків, наданий позивачем, який ні відповідачем, ні матеріалами справи не спростовується.
За таких обставин справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на які посилався позивач як на підставу своїх вимог, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, керуючись принципом верховенства права, суд приходить до висновку про повне задоволення позову.
У відповідності до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, в зв`язку з чим суд стягує з відповідача судовий збір на користь позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 10, 11, 12, 13, 81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 273, 274-279, 280 - 289, 352, 354, п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд -
Позов публічного акціонерного товариства «Харківгаз» Куп`янське відділення задовольнити повністю.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 (двадцяти) днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дворічанський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.
Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Є. О. Бунін