Справа № 199/1456/19
РІШЕННЯ

Іменем України

11.07.2019 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська у складі: головуючого судді Руденко В.В., при секретарі Куземі О.Г., за участю представника позивачів ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Четвертої дніпровської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулись до суду з даним позовом до відповідача, зазначивши, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , яка є рідною бабцею позивачів. Після її смерті відкрилась спадщина на все належне їй майно, в тому числі на будинок АДРЕСА_1 . Однак про смерть своєї бабці позивачі дізнались лише на при кінці листопаду 2018 року від своєї матері ОСОБА_5 . Спадкоємцем першої черги, після смерті ОСОБА_4 є її син ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивачі відразу після того, як дізналися про смерть своєї бабці, виразили бажання прийняти спадщину та 11.12.2018 звернулись до відповідача, подавши заяви про прийняття спадщини. Проте, у прийнятті заяви позивачам було відмовлено, у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини. Після померлого спадкодавця ОСОБА_4 , вже видано свідоцтво про право на спадщину спадкоємцю за законом, який належним чином прийняв спадщину, однак приховав існування спадкоємців першої черги за правом представлення та смерть спадкодавця ОСОБА_4 від позивачів. Також нотаріусом не було належним чином перевірено існування інших спадкоємців першої черги, а саме: позивачів. Позивачі зазначили, що шестимісячний строк для прийняття спадщини був пропущений позивачами з поважних причин, а саме: ОСОБА_2 довгий проміжок часу знаходився за кордоном та не мав змоги подати заяву про прийняття спадщини, ОСОБА_3 не міг дізнатись про відкриття спадщини після смерті спадкодавця у зв`язку з місцем мешкання останнього зі своєю сім`єю в м. Києві довгий проміжок часу.

Позивачі просили визначити позивачам додатковий строк для прийняття спадщини, достатній для подання ними заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

Представник позивачів у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився. Надав суду заяву, в якій просив справу розглядати без присутності представника, рішення по справі ухвалити на розсуд суду.

Суд вислухавши пояснення представника позивачів, дослідивши докази в їх сукупності, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

На підставі ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина у вигляді 45/100 частин домоволодіння АДРЕСА_1 . Позивачі є спадкоємцями ОСОБА_4 за правом представлення, оскільки син спадкодавця - батько позивачів, ОСОБА_6 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно копії спадкової справи, що відкрита після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказана спадкова справа відкрита на підставі заяви ОСОБА_7 про прийняття спадщини. Останній 04.09.2018 року нотаріусом видано свідоцтво про право на спадщину за законом.

11 грудня 2018 року позивачі звернулись до відповідача із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Постановою державного нотаріуса Четвертої дніпровської державної нотаріальної контори Коцар І.В. від 22 грудня 2018 року відмовлено позивачам у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 Постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є інші спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Суд встановив, що позов пред`явлено до відповідача по справі, який є неналежним.

У разі пред`явлення позову до неналежного відповідача суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача (ст. 33 ЦПК). Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача, суд повинен відмовляти у задоволенні позову.

Суд зазначає, що представником позивача клопотання про заміну неналежного відповідача не заявлялось.

У позові в обґрунтування поважності причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачі зазначили, що причиною пропуску строку є той факт, що ОСОБА_2 довгий проміжок часу знаходився за кордоном, не знав про смерть бабці та не мав змоги подати заяву про прийняття спадщини; ОСОБА_3 не міг дізнатись про відкриття спадщини після смерті спадкодавця у зв`язку з місцем мешкання останнього зі своєю сім`єю в м. Києві довгий проміжок часу.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічний правовий висновок зроблений у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 та від 04 листопада 2015 року у справі №6-1486цс15.

Тому суд приходить до висновку про відсутність у позивачів об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті баби. В період перебування за кордоном та в м. Києві позивачі мали можливість вчинити дії щодо прийняття спадщини шляхом надіслання заяви поштовою кореспонденцією до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, а тому у суду не було підстав для задоволення позову.

Крім того, звертаючись до суду із даним позовом, позивачі не надали належних та допустимих доказів того, що з їм не було відомо про смерть бабусі з ІНФОРМАЦІЯ_1 до 11 грудня 2018 року, а також доказів того, що їх проживання за межами України та в іншому населеному пункті в указаний період було пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для них на вчинення дій щодо прийняття спадщини у встановлений законом строк, у зв`язку із чим позивачі не виконали свій процесуальний обов`язок із доведення тих обставин, на які посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно зі ст. 141 ЦПК України суд вважає за необхідне судові витрати у вигляді судового збору віднести за рахунок позивачів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 5, 12, 13, 264-266 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, суд -

УХВАЛИВ:

У позові ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Четвертої дніпровської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,- відмовити.

Судові витрати у вигляді судового збору віднести за рахунок позивачів.

Рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі у тридцятиденний строк з дня складення повного судового рішення апеляційної скарги.

Суддя