У Х В А Л А

25 липня 2019 року м. Миколаїв

справа № 487/2375/17-ц

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого Данилової О.О.,

суддів: Коломієць В.В., Шаманської Н.О.,

із секретарем Лівшенком О.С.,

розглянувши клопотання представника відповідача - Щербакової А.О. про призначення по справі додаткової судової електротехнічної експертизи при розгляді апеляційної скарги представника відповідача ОСОБА_1 на рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 12 лютого 2019 року у цивільній справі за позовом

акціонерного товариства «Миколаївобленерго» до

ОСОБА_1

про відшкодування збитків

У С Т А Н О В И В:

В провадженні апеляційного суду знаходиться цивільна справа за позовом акціонерного товариства «Миколаївобленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків.

В судовому засіданні апеляційного суду представник відповідача підтримав клопотання, викладене в апеляційній скарзі, про призначення по справі додаткової судової електротехнічної експертизи, посилаючись на неповноту та неясність висновку експерта № 54 від 27 червня 2018 року.

Представник відповідача заперечував необхідність призначення додаткової експертизи, посилаючись на те, що в суді першої інстанції експерт надав пояснення за всіма питаннями, які виникали у відповідача, а встановлення експертом обставин порушення з виходом на місце неможливо, оскільки всі порушення усунуті відповідачем безпосередньо після їх виявлення.

Апеляційний суд, заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до статей 103,113 ЦПК підставою для проведення додаткової експертизи є неповнота та неясність раніше наданого висновку з питань, які потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

За змістом цих норм додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер (пункт 10 постанови ВСУ N 8 від 30 травня 1997 року « Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах»).

З клопотання представника відповідача вбачається, що заявник вважає неможливим встановити обставини порушення ПКЕЕн, які були виявлені 22 лютого 2016 року, без відповідей на наступні питання:

1.Визначити методику роботи приладу у ввімкненому стані (під напругою) згідно конструкції його схеми та повторно визначити найменшу поперечну площу перерізу проводів кабелів (мм2) та силу допустимого тривалого струму який може ними протікати (А).

Отже, фактично заявник вважає необхідним визначити ті параметри, які застосовуються при розрахунку кількості та вартості необлікованої електроенергії, експериментальним шляхом, тобто шляхом відновлення схеми самовільного підключення та замірів даних у ввімкнутому стані. Проте такий спосіб визначення цих параметрів суперечить правилам пункту 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562 (далі - Методика).

2.Визначити специфіку роботи конкретно цього електрообладнання, що надане на експертизу, та повторно надати відповідь про можливість споживати електроенергію іншими струмоприймачами крім бойлеру, не теоретично, а саме з урахуванням специфіки цього обладнання електроустановки за місцем його вилучення.

Проте відповідь на це питання дана у пункті 2 висновку № 54 від 27 червня 2018 року (а.с.119- 129). До того ж можливість споживання необлікованої електроенергії іншими, крім водонагрівача, струмоприймачами не впливає на характер правопорушення та розрахунок збитків.

3.Дослідити прилад (речовий доказ) в комплексі з електроустановкою в цілому за місцем його вилучення-роботи обладнання ( АДРЕСА_1 ), з метою об`єктивного визначення призначення окремого приєднання як «лінія живлення» та «живлення струмоприймача», з дослідженням схеми електроустановки в цілому.

Проте, вирішення цього питання пов`язане з необхідністю попереднього відновлення схеми самовільного підключення в квартирі ОСОБА_1 у такому вигляді, який був виявлений станом 22 лютого 2016 року, що є неможливим після усунення порушень та відновлення правильної схеми енергопостачання.

4.Дослідити схему та встановити невідповідність, а саме: на схемі штепсельна вилка приєднується через автоматичний вимикач до котушки пускача, а в речовому доказі штепсельна вилка приєднується безпосередньо до котушки пускача.

Проте з клопотання не вбачається, яким чином відповіді на ці питання можуть вплинути на обсяг відповідальності ОСОБА_1 або свідчити про наявність або відсутність правопорушення.

Отже, порушені заявником питання не можуть вважатись такими, без яких неможливо встановити обставини, від яких залежать умови та обсяг відповідальності споживача, або пов`язані з незгодою сторони з первинним висновком експерта та його поясненнями в суді першої інстанції.

Такі підстави не відповідають умовам призначення додаткової експертизи, що визначені статтею 113 ЦПК.

Керуючись статтями 103, 113, 368 ЦПК України, апеляційний суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Щербакової Анни Олександрівни про призначення додаткової судової електротехнічної експертизи - відмовити.

Головуючий О.О.Данилова

Судді: В.В.Коломієць

Н.О.Шаманська

---------------------------------

Повну постанову складено 26 липня 2019 року.