Справа № 495/6790/17
З а о ч н е р і ш е н н я
05 червня 2019 року м. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючої одноособово судді Шевчук Ю.В.
при секретарі Савенко М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білгород-Дністровському в порядку загального провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Білгород-Дністровська міської ради Одеської області про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Білгород-Дністровська міської ради Одеської області про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності.
Представник позивача ОСОБА_4 у судове засідання не зявився, надав до суду заяву з проханням справу розглянути без його участі в судовому засіданні, позовні вимоги підтримує.
В судове засідання відповідач не зявивився, був повідомлений належним чином судовими повістками, згідно довідки ГУ ДМС України в Одеській області,причини неявки суду не відомі.
В судове засідання представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Білгород-Дністровської міської ради Одеської областіне зявивилася, була повідомлена належним чином, про що свідчить розписка в матеріалах справи,причини неявки суду не відомі.
Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за пять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не зявилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за слідуючими підставами.
Позивач, є сином померлого ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.
Після смерті його батька залишилася спадщина, яка складається з житлового будинку АДРЕСА_1 та належала батькові позивачу на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.07.1988 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2-1066 та договору купівлі-продажу від 05.05.1976 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2-517.
В цілому зазначений жилий будинок складається з літер: А - житловий будинок, В - вбиральня, Г - літня кухня, Д - сарай, № 1 - 7 споруд. (а.с.4-6)
Дружина покійного - мати позивача ОСОБА_6, померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в Республіці Молдові, м. Новоапенськ, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 25 лютого 2016 року. (а.с.16)
Окрім позивача спадкоємцем першої черги після смерті батька є рідний брат позивача ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Однак, близько десяти років тому брат позивача виїхав до Республіки Молдова та за місцем реєстрації не проживає за наявними відомостями він також помер, що підтверджується актом від 14.03.2018 року.
Ні позивач, ні його брат, як спадкоємці першої черги за законом, завчасно не звернулися до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини після смерті батька. Інших спадкоємців за законом, або заповітом після смерті батька позивача не має, що підтверджується листом завідувача Білгород-Дністровської міської державної нотаріальної контори від 12.03.2019 року за №370/01-16 а також, як вбачається з довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі чвідоцтва про право на спадщину) спадкова справа до майна ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 не заводилась.
За таких обставин, на даний час у позивача відсутня можливість, як отримані в органах нотаріату свідоцтво про право на спадщину на вказаний будинок так і відновити в судовому порядку строк для подачі заяви про прийняття спадщини, скільки поважні причини для цього відсутні.
В той же час, після відкриття спадщини, як спадкоємець за законом, вступив в управління та володіння спадковим житловим будинком, про відмову від цієї спадщини не заявляв. З часу смерті батька позивач постійно проживає у спадковому будинку, зареєстрований в ньому з 02.12.1991 року, оплачує всі комунальні послуги, здійснює поточні та капітальний ремонт будинку.
Відповідно до положень ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину.
Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини. Прийняття спадщини - це не обов'язок спадкоємців, а їх право.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст.1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.
Згідно положень статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутись до нотаріуса. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім'я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців.
Відповідно до ч.1 ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.
За таких обставин суд вважає, що вимоги позивача обґрунтовані, доказані і підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст.328 ч.1, 1516-1218, 1261 ч.1, 1268, 1296, 1297 ЦК України, ст.ст.12, 13, 81, 128, 223, 247, 259, 263, 264, 265, 268, 354 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Білгород-Дністровська міської ради Одеської області про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності - задовольнити.
Встановити факт прийняття ОСОБА_1 спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та складається житлового будинку АДРЕСА_1
Визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1, що належала ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення, (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.
У відповідності до п.п. 15.5 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду через Білгород-Дністровський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя :