Справа № 638/3234/19
Провадження № 2/638/2822/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

19.07.2019 Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді - Штих Т.В.,

секретаря - Тарасової О.П.,

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою, в який просить суд розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 13.07.2013 відділом реєстрації актів цивільного стану Ленінського районного управління юстиції, актовий запис №306. Стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання малолітньої дитини, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/3 частини від усіх доходів відповідача, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з дати пред`явлення позову до суду і до досягнення дитиною повноліття.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 13.07.2013 між нею та відповідачем було зареєстровано шлюб. Від шлюбу вони мають малолітню доньку: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Подружнє життя з відповідачем не склалось через різні погляди на життя, на шлюб, ведення спільного господарства та виховання дитини. За час спільного проживання сторони дійшли висновку, що в них відсутні будь-які спільні інтереси. Подружнє життя та ведення спільного господарства припинено з листопада 2018 року. З січня 2019 року сторони проживають окремо. Після розірвання шлюбу спільна дитина, ОСОБА_3 , залишиться проживати з позивачкою, тому вона вважає, що відповідач зобов`язаний утримувати дитину. На сьогодні їхня малолітня дитина потребує значного догляду та матеріальних коштів, зумовлених потребами у навчанні, розвитку, відвідуванні гуртків та факультативних занять, придбання одягу, харчування та лікування. Відповідач працює в КП «ХТМ» та має можливість сплачувати аліменти.

Позивач надала заяву, в якій просила розглядати справу у її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, в разі неявки відповідача проти винесення заочного рішення не заперечувала.

Відповідач в судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив. Про час та дату судового засідання повідомлявся.

Враховуючи, що в справі є достатні матеріали про права і правовідносини сторін, відповідач належним чином був повідомлений про місце і час судового засідання, позивач не заперечує проти розгляду справи у відсутність відповідача та ухваленні заочного рішення на підставі наявних у справі доказів, суд розглядає справу у відсутність відповідача, відповідно до ст. ст. 280, 281 ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України в зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до ст. ст. 13, 81 ЦПК України суд розглядає справу не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

За змістом ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд зокрема вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати.

Статтями 12, 13, 77 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів. Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити докази, на які вони посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці данні встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко-і відеозаписів, висновків експертів.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 повторно виданого 09 жовтня 2013 року Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, сторони вступили в зареєстрований шлюб 13 липня 2013 року, актовий запис 306.

В шлюбі у сторін народились донька: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 виданого 13.02.2015 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції.

Суд визначає, що для вирішення спірних правовідносин необхідно застосувати:

- ч. 3. ст. 105 СК України - шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу;

- ч. 1 ст. 110 СК України - Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя;

- ч. 2 ст. 112 СК України - Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення;

- ч. 1 ст. 113 СК України - Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

- ч. 1. ст. 180 СКУ - Батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття;

- ч. 3 ст. 181 СКУ - За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина;

- п. 1, 2 ч. 1 ст. 182 СКУ - При визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів;

-ч. 1 ст. 184 СКУ - Суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі.

-ч.1 ст. 161 СКУ - Якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

Отже, враховуючи наведене, суд доходить висновку про обґрунтованість позову і необхідності його задоволення на підставі того, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивачки, а також виходячи з того, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття, діти проживають разом з позивачем, а відповідач не надає коштів на утримання неповнолітніх дітей, тому позовні вимоги в частині стягнення аліментів необхідно задовольнити частково.

За вимогами ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір за позовні вимоги щодо стягнення аліментів, а також з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений нею судовий збір при зверненні до суду з позовними вимогами щодо розірвання шлюбу.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. ст. 105, 110, 112 Сімейного кодексу України, ст. ст. 76, 81, 133, 141, 246, 258, 259, 264, 280-282, п. 15.5 Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України,-

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 13 липня 2013 року Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис 306.

Після розірвання шлюбу прізвище позивачки залишити без змін - ОСОБА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Харкова, громадянина України, РНОКПП НОМЕР_3 , працює КП «Харківські теплові мережи», мешкає за адресою АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , аліменти на утримання малолітньої дитини, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у розмірі 1/3 частини від усіх доходів відповідача, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з 07 березня 2019 року і до досягнення дитиною повноліття.

Допустити негайне виконання судового рішення в межах суми платежу за один місяць.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Харкова, громадянина України, РНОКПП НОМЕР_3 , працює КП «Харківські теплові мережи», мешкає за адресою АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , суму судового збору в розмірі 768 гривен 40 копійок (сімсот шістдесят вісім грн. 40 коп.).

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Харкова, громадянина України, РНОКПП НОМЕР_3 , працює КП «Харківські теплові мережи», мешкає за адресою АДРЕСА_1 , на користь держави суму судового збору в розмірі 768 гривен 40 копійок (сімсот шістдесят вісім грн. 40 коп.)..

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Роз`яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Т.В. Штих.