Справа № 365/330/18 Номер провадження: 2/365/20/19
У Х В А Л А

01.08.2019 смт. Згурівка Київської області

Згурівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Денисенко Н.О.

секретар

судового засідання Хрущ Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Приватний нотаріус Згурівського районного нотаріального округу Київської області Ківало Ірина Володимирівна про визнання заповіту недійсним,

представник відповідача Костенко ОСОБА_3 .

В С Т А Н О В И В:

13.06.2018 позивач звернулася до суду із зазначеним вище позовом та просить визнати недійсним заповіт, складений від імені ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_2 , у якому заповів три земельні ділянки, розташовані на території Великокрупільської сільської ради Згурівського району Київської області, відповідно площею 1,6259 га, зареєстрованої у Держземкадастрі (Витяг ДЗК № НВ 2016 від 24.06.2016), площею 0,2509 га, зареєстрованої у Держземкадастрі (Витяг ДЗК № НВ 016 від 24.06.2016) та площею 2,8499 га, зареєстрованої у Держземкадастрі (Витяг ДЗК № НВ 016 від 24.06.2016).

В судове засідання позивач та її представник за довіреністю від 22.01.2018, серії ННА 036568, ОСОБА_5 повторно не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання були належним чином повідомлені, про причини неявки не повідомили та від них не надійшли заяви про розгляд справи за їхньої відсутності.

Із заяви позивача від 21.05.2019 вбачається, що її інший представник адвокат Литуновська Л.Д. померла, тому просила відкласти розгляд справи для звернення до іншого адвоката за отриманням правничої допомоги строком на один місяць.

В судовому засіданні представник відповідача звернувся із клопотанням про залишення позову без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача та її представника у судове засідання без повідомлення про причини неявки.

Із матеріалів справи вбачається, що ухвалою Згурівського районного суду Київської області від 22.06.2018 відкрито провадження у цій справі та призначено підготовче засідання на 23.07.2018.

Ухвалою суду від 23.07.2018 зупинено провадження у справі до припинення перебування відповідача на строковій військовій службі.

Ухвалою суду від 24.04.2019 провадження у справі поновлено за заявою відповідача.

21.05.2019 представник позивача ОСОБА_5 ознайомилася із матеріалами справи та зробила відповідні копії.

У підготовчі засідання позивач та її представник ОСОБА_5 на виклик суду на 18.06.2019 та 08.07.2019 не з`явилися, про дату, час і місце проведення підготовчого засідання були належним чином повідомлені, про причини неявки не повідомили, від них не надійшли заяви про проведення підготовчого засідання за їхньої відсутності.

Судові повістки про виклик у підготовче засідання на 23.05.2019, у яке позивач та її представник ОСОБА_5 також не з`явилися, вони отримали особисто, що підтверджується повідомленнями про вручення рекомендованих поштових відправлень.

У подальшому судові повістки повернулися до суду без вручення із інших причин, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення та за закінченням встановленого строку зберігання, що підтверджується довідками відділення поштового зв`язку.

У зв`язку із зазначеним на підставі ч. 9 ст. 128 ЦПК України позивач та її представник ОСОБА_5 повідомлялись про судові засідання 18.06.2019, 08.07.2019 та 19.07.2019 телефонограмами за номером телефону позивача НОМЕР_1 , зазначеному нею у позові.

Повідомлення про судове засідання 01.08.2019 телефонограмою не було здійснено за відсутності зв`язку із абонентом ОСОБА_1 .

Крім того, з метою належного повідомлення позивача та її представника ОСОБА_5 про судове засідання 01.08.2019 на сайті «Судова влада» було розміщене відповідне оголошення.

Ухвалою суду від 08.07.2019 було закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті на 19.07.2019, оскільки норми чинного ЦПК України не передбачають залишення позову без розгляду у підготовчому засіданні.

Ухвалою суду від 19.07.2019 розгляд справи було відкладено на 01.08.2019 у зв`язку із неявкою в судове засідання позивача та її представника ОСОБА_5 , які не повідомили про причини неявки та не направили заяви про розгляд справи за їхньої відсутності. Відтак позов не підтримали.

Перевіривши матеріали цивільної справи, вбачається за необхідне клопотання представника відповідача задовольнити та залишити позов без розгляду, оскільки позивач та та її представник ОСОБА_5 повторно не з`явилися в судове засідання, про дату, час і місце його проведення були належним чином повідомлені, про причини неявки не повідомили, від них не надійшли заяви про розгляд справи за їхньої відсутності, що перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, або не повідомив про причини неявки, крім випадків, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до норм ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки у судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнані поважними. Суд відкладає розгляд справи в разі першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача у судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності. У разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Водночас ч. 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Суд вичерпав всі процесуальні можливості для належного повідомлення позивача та її представника про розгляд справи. При цьому судові повістки направлялися за декількома різними адресами, зазначеними стороною позивача у процесуальних документах, оскільки суд не мав можливості точно встановити адресу у зв`язку з неприбуттям їх у судові засідання. Про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи на виконання вимог ст. 131 ЦПК України вони суду не повідомили.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989, яке набуло статусу остаточного, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їхніх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Також прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001. У цих Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

На підставі викладеного, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Приватний нотаріус Згурівського районного нотаріального округу Київської області Ківало Ірина Володимирівна про визнання заповіту недійсним залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі її подання ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Згурівський районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складено 1 серпня 2019 року.

Головуючий суддя Н.О. Денисенко