Справа № 755/9173/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" червня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Миколи Лебедєва 4/39-А» про визнання рішення загальних зборів неправомірним та скасування рішення загальних зборів,-

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку«Миколи Лебедєва 4/39-А», в якій позивач просила суд: визнати рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Миколи Лебедєва 4/39-А» від 24 листопада 2018 року - 08 грудня 2018 року, в частині питання №7 - щодо відшкодування ОСОБА_1 збитків ОСББ «Миколи Лебедєва 4/39-А» в сумі 25941,65грн - неправомірним; скасувати рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Миколи Лебедєва 4/39-А» від 24 листопада 2018 року - 08 грудня 2018 року, в частині питання №7 - щодо відшкодування ОСОБА_1 збитків ОСББ «Миколи Лебедєва 4/39-А» в сумі 25941,65 грн.

12 червня 2019 року вказану позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 12 червня 2019 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання копії ухвали.

В ухвалі зазначалось, що позовна заява не містить:зазначення доказів, що підтверджують обставини якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, жоден із долучених до позовної заяви документів не містив підпису позивача із зазначенням дати, - на підтвердження відповідності копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у неї.

Для усунення недоліків позовної заяви, позивачу було запропоновано подати до суду позовну заяву з урахуванням наведених в даній ухвалі недоліків щодо її змісту, долучивши копії долучених до позовної заяви документів посвідчені належним чином із проставленням дати, а також долучити документ, що підтверджує доплату судового збору за другою вимогою немайнового характеру в сумі 768,40 грн. Суд звернув увагу позивача, що вразі неможливості долучення копій документів, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у тому числі копії оскаржуваного протоколу в частині обговорення та вирішення питання, скасування якого є предметом позову,вона вправі додати до виправленої заяви відповідне письмове клопотання.

21 червня 2019 року до суду надійшла «позовна заява (уточнена) про скасування рішення ОСББ «Миколи Лебедєва 4/39-А» від 24 листопада 2018 року» до якої долучено копії листів, запитів, відповідей, претензій, видаткових накладних тощо.

Як убачається з поданої «(уточненої) позовної заяви» позивач, крім вимог, викладених в позовній заяві, яка була залишена без руху,додатково виклала нові вимоги, а саме:

« - стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Миколи Лебедєва 4/39-А» на користь ОСОБА_1 30 000,00 грн завдана моральна шкода;

-зобов`язати голову правління ОСББ «Миколи Лебедєва 4/39-А» Курчакова Артура Валерійовича не чинити перешкод та здійснити відновити електропостачання квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 .»

Зі змісту «позовної заяви (уточненої)» вбачається, що квартиру позивача було відключено від електропостачання.

Наведені обставини також не були викладені в первинній редакції позовної заяви.

Крім того, в «позовній заяві (уточненій)» вказано третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», яка не була визначена в якості учасника справи в позовній заяві в первинній редакції.

Також слід відзначити, що викладена в «позовній заяві (уточненій)» вимога про зобов`язання голови правління ОСББ «Миколи Лебедєва 4/39-А» Курчакова Артура Валерійовича не чинити перешкод та здійснити дії, заявлена до голови правління ОСББ, який не є відповідачем у справі.

Підстава позову - обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Предмет позову - матеріально-правові вимоги позивача до відповідача.

Статтею 49 ЦПК України визначені процесуальні права та обов`язки сторін, згідно яких, серед іншого, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення розміру немайнових вимог, то фактично йдеться про подання іншого позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову, як і доповнення позову новою (додатковою) позовною вимогою, не допускається.

Крім того, в будь-якому випадку, збільшити або зменшити позовні вимоги, змінити предмет або підстави позову позивач вправі після відкриття провадження у справі, а не на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, оскільки суд не в праві вирішувати за позивача з яким позовом той має звертатися та з яких підстав.

Діючим цивільним процесуальним законодавством України збільшення або зменшення позовних вимог, зміна предмет або підстав позову до відкриття провадження у справі, не передбачено.

Крім того, як вже зазначалось вище, «позовна заява (уточнена)» фактично містить три самостійні вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру (про стягнення моральної шкоди).

Положеннями пунктів 1 та 2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та складає

768,40 грн.; за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (1 відсоток ціни позову, але не менше 768,40 грн та не більше 9 605,00 грн).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи вищевикладене, судовий збір, який підлягав би сплаті, в разі звернення до суду з позовною заявою в новій редакції, за вимогами немайнового характеру та майнового характеру становить 3 073,60 грн (768,40 грн*3 за вимогами немайнового характеру + 768,40 грн за вимогою майнового характеру).

Проте, позивачем до позову долучено квитанцію про сплату судового збору в сумі

768,40 грн та до «позовної заяви (уточненої)» квитанцію про сплату судового збору в сумі 1 268,40 грн.

Враховуючи вищевикладене, судовий збір, який підлягав би доплаті позивачем, з урахуванням нових вимог позову, сплачений не в повному обсязі, а отже позивач і в частині доплати судового збору не виконала вимоги ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 12 червня 2019 року.

Також слід зазначити, що суд в ухвалі про залишення позовної заяви без руху наголошував на необхідності долучення до позовної заяви оскаржуваного протоколу в частині обговорення та вирішення питання, скасування якого є предметом позову, а у разі неможливості надати документи, якими обґрунтовані вимоги, доручення до позовної заяви відповідного письмового клопотання про їх витребування.

Однак, позивачем на виконання вимог ухвали Дніпровського районного суду м. Києва

від 12 червня 2019 року не долучено ані оскаржуваного протоколу, ані клопотання про його витребування.

Відповідно до змісту ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивач не усунула недоліки позовної заяви відповідно до ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 12 червня 2019 року, суд вбачає визначені законом підстави для повернення позовної заяви позивачеві.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 8, 14, 175, 177, 185, 258-261, 352-354 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Миколи Лебедєва 4/39-А» про визнання рішення загальних зборів неправомірним та скасування рішення загальних зборів - повернути позивачеві.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: