"16" липня 2019 р. Справа № 363/2914/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2019 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області в складі головуючого судді Баличевої М.Б., за участю секретаря Кашоїди М.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі № 7/2-1079/05 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання договору дарування ј частини квартири недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

12 липня 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову та арешту, в якій просять скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 30 березня 2005 року по цивільній справі № 7/2-1079/05, а саме: зняти арешт (заборону відчуження) з ј частини квартири АДРЕСА_1 .

Заява обґрунтована тим, що рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 20.05.2005 року в задоволенні позову відмовлено повністю. Ухвалою апеляційного суду Київської області від 03.10.2005 року рішення Вишгородського районного суду Київської області від 20.05.2005 року залишено без змін. Ухвалою апеляційного суду Дніпропетровської області від 04.03.2008 року рішення Вишгородського районного суду Київської області від 20.05.2005 року та ухвалу апеляційного суду Київської області від 03.10.2005 року залишено без змін. Однак, при винесенні даних рішень судами не було вирішено питання про зняття раніше накладеного арешту з вищевказаного нерухомого майна.

16 липня 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 через канцелярію суду надали заяви про розгляд справи без їх участі.

Інші учасники розгляду справи в судове засідання сторони не з`явилися, про розгляд заяви були повідомлені належним чином.

Згідно ч. 2 ст. 158 ЦПК України клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

У зв`язку з тим, що клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду, при цьому положення статті 158 ЦПК України не встановлюють заборони проводити розгляд цього питання за відсутність учасників процесу, суд визнав можливим розглядати питання про скасування заходів забезпечення позову у відсутність осіб, що не зявились, оскільки їх неявка не є перешкодою для розгляду даного питання.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення заяви про скасування заходів забезпечення позову з наступних підстав.

Встановлено, що рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 20.05.2005 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання договору дарування ј частини квартири недійсним - відмовлено повністю. Рішення суду від 20.05.2005 року набрало законної сили 03.10.2005 року.

Ухвалою апеляційного суду Київської області від 03.10.2005 року рішення Вишгородського районного суду Київської області від 20.05.2005 року залишено без змін.

Ухвалою апеляційного суду Дніпропетровської області від 04.03.2008 року рішення Вишгородського районного суду Київської області від 20.05.2005 року та ухвалу апеляційного суду Київської області від 03.10.2005 року залишено без змін.

В процесі розгляду вказаної цивільної справи, а саме 30.03.2005 року ухвалою Вишгородського районного суду Київської області було заборонено відчуження ј частини квартири АДРЕСА_1 . Ухвала суду набрала законної сили 15.04.2005 року.

При винесенні рішення по справі, судами не було вирішено питання про зняття раніше накладеного арешту на вищезазначене нерухоме майно.

У відповідності до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Згідно роз`яснень, що містяться у пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що є всі підстави для задоволення заяви про скасування заходів забезпечення позову, оскільки рішення суду набрало законної сили, а тому потреба в забезпеченні позову відпала.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову», ст.ст. 158, 260 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву про скасування заходів забезпечення позову задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, що були вжиті на підставі ухвали Вишгородського районного суду Київської області від 30 березня 2005 року, у вигляді заборони відчуження ј частини квартири АДРЕСА_1 (тип обтяження: арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження: 1827499, зареєстровано: 31.03.2005 року за № 1827499 реєстратором: Вишгородська районна державна нотаріальна контора, підстава обтяження: ухвала, ДП-7, 30.03.2005, Вишгородський районний суд Київської області, об`єкт обтяження: квартира ј частина, адреса: АДРЕСА_2 ; власник: ОСОБА_1 ; заявник: Вишгородський районний суд Київської області).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.Б. Баличева