Справа № 308/8060/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2019 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_3 звернувся до Ужгородського міськрайолнного суду Закарпатської області з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про поділ майна.

Дослідивши матеріали позовної заяви, приходжу до наступного висновку.

Згідно ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Так, з огляду на ч.7ст.177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли її подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до частин 1, 3 статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з частинами 1, 3 статті 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді.Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Разом з оригіналом довіреності представнику належить подати документи, які підтверджують, що особа, якою довіреність видана та підписана, займає відповідну посаду на час подання позову до суду та має відповідні повноваження на видачу довіреностей.

Згідно із положенням ч.1 ст.64 ЦПК представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Зі змісту позовної заяви, таку підписано ОСОБА_4 , тоді як згідно прохальної частини позовної заяви, ставиться вимога про визнання в порядку поділу спільної сумісної власності подружжя права власності ОСОБА_5 на Ѕ частину житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 . Разом із тим, із дослідженої позовної заяви вбачається, що така місить лише підпис ОСОБА_1 , підпис ОСОБА_5 відсутній, так само як і його анкетні дані. Окрім того, відомостей на здійснення представництва будь якою особою інтересів ОСОБА_5 , матеріали позовної заяви не містять.

Згідно із положенням ч.1 ст.64 ЦПК представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Тобто, представник, через якого має право здійснювати свою участь сторона - є самостійним учасником процесу, який по суті наділений такими ж повноваженнями, як і особа, яку він представляє, саме тому довіритель у спеціально виданій йому довіреності визначає для представника обсяг повноважень, які останній має право здійснювати для представництва у будь-якому органі від імені довірителя. До того ж довіритель має право обмежити чи розширити коло повноважень представника та надати йому право на вчинення окремих процесуальних дій, які належать до спеціальних прав сторони.

Таким чином, єдиною підставою для підтвердження у представника обсягу повноважень, наданих йому довірителем є належним чином оформлена від імені довірителя довіреність із спеціальним визначенням кола повноважень, які має здійснювати представник від імені довірителя.

Зазначена позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 810/739/15.

Звернення до суду з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема, адвоката, при реалізації права на справедливий суд (стаття 131-2 Конституції України, статті 16, 57 Кодексу адміністративного судочинства України та стаття 10 Закону України "Про судоустрій і статус суддів") передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, що реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника, зокрема, стосовно звернення з позовною заявою до суду.

Зазначена позиція викладена Верховним Судом в ухвалі від 31.05.2018 у справі № 813/4070/17.

З цього питання, також неодноразово висловлювалася Велика Палата Верховного Суду, яка зазначала, що реалізація права на звернення до суду є процесуальною дією, яка має здійснюватися або самою особою у порядку самопредставництва або її процесуальним представником (постанови від 13.03.2018 у справі № 914/2772/16; від 21.03.2018 у справі № 914/2771/16).

В матеріалах справи відсутні відомості щодо повноважень ОСОБА_1 , як представника на вчинення процесуальних дій, а саме права подання заяви до суду з правом підпису, від імені ОСОБА_5 . Відомостей про те, що ОСОБА_3 та ОСОБА_5 є однією і тією ж особою, матеріали позовної заяви не містять.

Тобто, довіреності або договору з переліком повноважень адвоката матеріали справи не містять. Відомостей про обумовленого права представника на підписання від імені особи яку він представляє будь-яких документів, в тому числі і позовної заяви (іншої заяви) до матеріалів заяви не надано. Жодної іншої довіреності або договору з переліком повноважень адвоката матеріали справи не містять.

З огляду на зазначене, слід вважати, що заява підписана особою ОСОБА_4 , за відсутності підтвердження повноважень такої особи на її підписання.

Враховуючи те, що в матеріалах справи відсутній належним чином засвідчений відповідний документ, який підтверджував би рішення ОСОБА_5 , реалізувати своє право на звернення до суду з позовною заявою про визнання за ним права спільної сумісної власності на Ѕ частину житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області не самостійно, а через представника. А також, враховуючи те, що позовну заяву, підписано особою, яка не має належних повноважень на її підписання, до матеріалів позовної заяви таких не надано, суддя дійшов висновку, що вона відповідно п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України підлягає поверненню заявнику з усіма доданими до неї матеріалами.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 185 ЦПК України заява повертається у випадках, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Також, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись п. 1 ч.4 ст. 185, 260,353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна - повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош