КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2019 року

м. Київ

справа № 369/7383/17

провадження № 22-ц/824/8443/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівБолотова Є.В., Музичко С.Г.,
за участю секретаря судового засідання учасники справи: позивач представник позивача представник відповідача Потапьонок К.В. , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_5 - ОСОБА_4 на заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 листопада 2018 року /суддя Пінкевич Н.С./

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_5 , третя особа: Білогородська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області про усунення перешкод у користуванні власністю, стягнення матеріальної та моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, звернувся з вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та зобов`язання відповідача привести у попередній стан покрівлю, дах та конструкції житлового будинку (літ. А) за адресою: АДРЕСА_1 , розташовані над приміщенням №2-6 площею 10,9 кв.м., та частиною приміщення №2-5 площею 15,7 кв.м., шляхом: демонтування встановлених на перекритті газоблоків; демонтування влаштованого монолітного перекриття; влаштування дерев`яного перекриття на даху, відновлення частини покрівлі і даху; стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду в розмірі 6 944,00 грн.; стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди в розмірі 5 000,00 грн. та судових витрат в розмірі 28 899 ,00 грн., що складаються із судового збору 640,00 грн., витрат на проведення експертизи 16 259,00 грн., витрат на правову допомогу 12 000,00 грн. / т. 1 а.с. 156-159/

Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12.11.2018 року позовні вимоги задоволено частково. Зобов`язано ОСОБА_5 усунути перешкоди в користуванні власністю ОСОБА_2 та привести у попередній стан покрівлю, дах та конструкції житлового будинку (літ. А) за адресою: АДРЕСА_1 ( раніше № 22 24 ), розташовані над приміщенням №2-6 площею 10,9 кв.м., та частиною приміщення №2-5 площею 15,7 кв.м., шляхом: демонтування встановлених на перекритті газоблоків; демонтування влаштованого монолітного перекриття; влаштування дерев`яного перекриття на даху, відновлення частини покрівлі і даху; стягнуто з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 6 944,00 грн. матеріальної шкоди, 2 000,00 грн. моральної шкоди та 17 446,29 грн. судових витрат, що складаються з 479,23 грн. судового збору, 4 792,32 грн. витрат на правову допомогу, 12 174,74 грн. витрати на проведення експертизи. В іншій частині позовних вимог відмовлено. /т. 1 а.с. 191-199/

Не погоджуючись з вказаним рішенням, апелянт звернулась з апеляційною скаргою, в якій просила скасувати заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12.11.2018 року, постановити нове, яким зобов`язати відповідача виконати облаштування примикання існуючої покрівлі до стіни надбудови, виконати посилення сталевої балки перекриття прибудови, виконати влаштування покрівлі над прибудовою та заповнення дверних прорізів (зовнішніх), відшкодувати майнову шкоду в розмірі 5 444 грн.

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилалась на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що судом першої інстанції не повно з`ясовані обставини справи, зокрема те, що вона просила відкласти розгляд справи, призначений на 12.11.2018 року, у зв`язку із перебуванням на денному стаціонарі з 12.11.2018 року по 21.11.2018 року, однак суд безпідставно не прийняв до уваги зазначене клопотання та у розумінні п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, визнав причини неявки неповажними. Вказує, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що висновком будівельно-технічної експертизи № 9106 від 17.07.2018 року визначено можливість приведення частини будинку у попередній стан, який існував до 2014 року, а саме до добудови другого поверху. Звертає увагу, що відповідно до технічного звіту ЗТС-2/01/1-19 за результатами обстеження та оцінки стану несучих будівельних конструкції житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 встановлено, що для подальшої безпечної експлуатації будівлі необхідно виконати облаштування примикання існуючої покрівлі до стіни надбудови, виконати посилення сталевої балки перекриття прибудови, виконати влаштування покрівлі над прибудовою та заповнення дверних прорізів (зовнішніх) та немає необхідності виконувати роботи з демонтажу частини прибудови. Окрім того, вказує, що у 2016 році передала позивачу грошову компенсацію у розмірі 1 500 грн., на які були придбані будівельні матеріали для вирішення спору мирним шляхом.

Представник ОСОБА_2 - ОСОБА_6 звернулась з відзивом на апеляційну скаргу, посилаючи на необґрунтованість та безпідставність її доводів, просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, заочне рішення суду першої інстанції без змін.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення позивача, представника позивача, представника відповідача, які з`явились у судове засідання, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає відхиленню, а судове рішення залишенню без змін на підставі наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_5 є співвласниками житлового будинку площею 148,4 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ( раніше № 22 24 ).

ОСОБА_2 є власником 7/25 частин житлового будинку, що підтверджується договором купівлі-продажу від 05.12.1989 року, посвідченим приватним нотаріусом Першої Київської обласної державної нотаріальної контори Сподіним І.Л. за № 10220, зареєстрованим в Київському міжміському БТІ 08.12.1989 р. за № 68. /т. 1 а.с. 7-8, 45/

ОСОБА_5 є власником 18/25 частин житлового будинку, що підтверджується Свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 15.02.1989 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Київської обласної державної нотаріальної контори за реєстровим № 1216, зареєстрованим в БТІ 28.03.1989 р. під реєстраційним № 68. /т. 1 а.с. 45, 48-49/

Належний сторонам житловий будинок фактично є одним цілим, що підтверджується технічним паспортом, виданим Києво-Святошинським БТІ 04.03.2007 року та Довідкою КП "Бюро технічної інвентаризації Києво-Святошинської районної ради Київської області" № 1453 від 01.09.2017 року. /т. 1 а.с. 30-34/

Виділ (поділ) в натурі будинку не здійснено, сторони фактично користуються частинами будинку - квартирами №1 та №2 із самостійними виходами, відповідно до порядку, що склався роками.

Так, відповідно до договору купівлі-продажу від 05.12.1989 року, ОСОБА_2 використовує у вказаному будинку коридор №1-1 площею 1,90 кв.м., житлову кімнату №1-2 площею 15,30 кв.м., кухню №1- 3 площею 6,10 кв.м., тамбур №1 площею 6,4 кв.м.

Як зазначили сторони у свої поясненнях у суді апеляційної інстанції, у 2014 році ОСОБА_5 розпочала роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку, що знаходиться у спільній частковій власності позивача і відповідача. Зокрема, було демонтовано частину покрівлі і даху, що були спільними для обох частин будинку; було демонтовано дерев`яне покриття над приміщеннями і замість нього влаштовані залізобетонне перекриття по профільних листах, на перекритті влаштовано два ряди стін з газоблоків; розпочато добудову другого поверху будинку; роботи по будівництву добудови не завершені і не законсервовані належним чином, тобто не влаштовані ні покрівля над даною конструкцією, ні гідроізоляція даних елементів.

Крім того, вказані обставини підтверджуються і висновком судової будівельно-технічної експертизи № 9106 від 17.07.2018 року. /т. 1 а.с. 118-134/

Також, відповідно до висновку вказаної експертизи, внаслідок проведених відповідачем будівельних робіт, житлова кімната №1-2 , яка використовується позивачем, зазнала пошкоджень: на стелі - відставання касетонів, відставання штукатурки, руйнування штукатурки під впливом цвілі; на стінах і перегородці - відставання шпалер, жовті плями різних відтінків, розміру і характеру, відставання шпаклівки і штукатурки під впливом. Причиною пошкоджень житлової кімнати № 1-2, є залиття атмосферними опадами через зруйновану конструкцію даху та покрівлі, а також просочування вологи крізь конструкції перекриття через відсутність виконаної належним чином гідроізоляції. Вартість відновлювального ремонту житлової кімнати № 1-2, який необхідно провести для ліквідації наслідків залиття і замокання, становить 6944,00 грн.

Будівельні роботи проводяться відповідачем без погодження з позивачем та без документів дозвільного (декларативного) характеру від уповноважених державних органів. Вказана обставина визнана сторонами та підтверджується довідкою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області № 10/10-9/1708/02 від 17.08.2017 року. /т. 1 а.с. 50/

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції вірно керувався нормами ст. 1166 ЦК, відповідно до якої, загальними підставами для відповідальності за завдану майнову шкоду є: наявність шкоди; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина; ч. 1 ст. 358 ЦК України, яка визначає, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою; ст. 152 ЖК Української РСР в редакції чинній момент здійснення відповідачем будівельних робіт (2014 р.), якою передбачено, що переобладнання і перепланування жилого будинку, що належить громадянинові на праві приватної власності, провадяться з дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів; ст. 36 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", відповідно до якої, право на виконання підготовчих робіт і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I-III категорій складності, надається замовнику чи підряднику після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п`яти робочих днів з дня надходження декларації. Виконувати будівельні роботи, підключати об`єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється. Замовник зобов`язаний протягом семи календарних днів з дня реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт письмово поінформувати виконавчий орган сільської, селищної, міської ради або місцеву державну адміністрацію за місцезнаходженням об`єкта будівництва про початок виконання будівельних робіт. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації; ч. 1 ст. 376 ЦК України, згідно якої, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Встановивши, що ОСОБА_5 згоди співвласника ОСОБА_2 та дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів на переобладнання та перепланування жилого будинку не отримувала, внаслідок її неправомірних дій жила кімната №1-2 була приведена у стан, не придатний для її використання за призначенням, а здійснення відновлювального ремонту приміщення не вирішить проблему на майбутнє, оскільки, відбувається подальше залиття приміщення атмосферними опадами через зруйновану конструкцію даху та покрівлі, а також просочування вологи крізь конструкції перекриття через відсутність виконаної належним чином гідроізоляції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги про те, що ОСОБА_5 просила відкласти розгляд справи, призначений на 12.11.2018 року, у зв`язку із перебуванням на денному стаціонарі з 12.11.2018 року по 21.11.2018 року, однак суд безпідставно не прийняв до уваги зазначене клопотання та у розумінні п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, визнав причини неявки неповажними, колегією суддів не приймаються до уваги з наступних підстав.

Відповідно до наявних у матеріалах справи доказів, ОСОБА_5 просила розглядати справу за її відсутності у своїх письмових запереченнях від 06.11.2017 року та у відзиві на позовну заяву від 26.03.2018 року.

12.11.2018 року, представник ОСОБА_5 - ОСОБА_7 подала клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із хворобою її довірителя, однак на підтвердження вказаних обставин будь-яких доказів не надала.

Відповідно до п. 1-2 ч. 1, ч. 2 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, якщо неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання та перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, оскільки відповідач була повідомлена про розгляд справи належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення з відміткою про отримання судової повістки //т. 1 а.с. 188/, доказів на підтвердження підстав, викладених у клопотанні представником не було надано, суд першої інстанції обґрунтовано визнав причини неявки у судове засідання неповажними та розглянув справу по суті.

Так, ст. 41 Конституції України передбачено право кожної особи володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю та встановлено заборону використовувати власність на шкоду правам свободам та гідності громадян.

ОСОБА_2 та ОСОБА_5 є співвласниками житлового будинку площею 148,4 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ( раніше № 22 24 ).

Згідно ч. 1 ст. 358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Як вбачається з матеріалів справи та не спростовується поясненнями сторони відповідача у судовому засідання суду апеляційної інстанції, ОСОБА_5 не отримувала згоди ОСОБА_2 на переобладнання та перепланування жилого будинку, що знаходиться у спільній частковій власності сторін.

Крім того, відповідно до норм чинного законодавства на момент виникнення спірних правовідносин, а саме у 2014 році, відповідач повинна була отримати дозвіл на виконання вказаних вище робіт у виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів.

Як вбачається із довідки Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області № 10/10-9/1708/02 від 17.08.2017 року, ОСОБА_5 не видавались документи дозвільного та декларативного характеру відносно об`єкту будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ( раніше № 22 24 ).

Отже, відповідач мав погодити з позивачем будівельні роботи з переобладнання і надбудови спільного будинку, оскільки такі роботи безпосередньо вливають на стан приміщень, які використовуються позивачем, та відповідно, зачіпають права та інтереси позивача.

Разом з тим, у відповідності до ст. 1166 ЦК України, ОСОБА_5 своїми неправомірними діями, завдала майнової шкоди майну позивача, у зв`язку із чим повинна відшкодувати її у повному обсязі.

Вина ОСОБА_5 підтверджується висновком судової будівельно-технічної експертизи № 9106 від 17.07.2018 року, відповідно до якої, внаслідок проведених відповідачем будівельних робіт, житлова кімната №1-2 , яка використовується позивачем, зазнала пошкоджень: на стелі - відставання касетонів, відставання штукатурки, руйнування штукатурки під впливом цвілі; на стінах і перегородці - відставання шпалер, жовті плями різних відтінків, розміру і характеру, відставання шпаклівки і штукатурки під впливом. Причиною пошкоджень житлової кімнати №1-2, є залиття атмосферними опадами через зруйновану конструкцію даху та покрівлі, а також просочування вологи крізь конструкції перекриття через відсутність виконаної належним чином гідроізоляції. Вартість відновлювального ремонту житлової кімнати №1-2, який необхідно провести для ліквідації наслідків залиття і замокання, становить 6944,00 грн.

Колегія суддів не приймає до уваги і доводи апеляційної скарги про те, що відповідно до технічного звіту ЗТС-2/01/1-19 за результатами обстеження та оцінки стану несучих будівельних конструкції житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 встановлено, що для подальшої безпечної експлуатації будівлі необхідно виконати облаштування примикання існуючої покрівлі до стіни надбудови, виконати посилення сталевої балки перекриття прибудови, виконати влаштування покрівлі над прибудовою та заповнення дверних прорізів (зовнішніх) та немає необхідності виконувати роботи з демонтажу частини прибудови, оскільки по своїй суті дії відповідача з переобладнання та перепланування жилого будинку, що знаходить у спільній частковій власності сторін є неправомірними та такими, що виконані з порушенням законодавства та права позивача на власність.

Таким чином, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та містяться на формальних міркуваннях.

Відповідно до ч.1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 375, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_5 - ОСОБА_4 на заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 листопада 2018 року - залишити без задоволення.

Заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 листопада 2018 року - залишити без змін.

Постанову суду апеляційної інстанції може бути оскаржено у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: