Справа № 635/3538/19
Провадження 2/635/2179/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2019 року

смт Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Токарєвої Н.М.,

секретар судового засідання - Кондратенко Л.І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - адвокат Скробот Вікторія Анатоліївна,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 доОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , в якому проситьвизначити їй додатковий строк терміном в два місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті рідного дядька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування своїх доводів, позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її рідний дядько ОСОБА_3 ,ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкав в за адресою: АДРЕСА_1 . Після його смерті відкрилась спадщина. Позивач стверджує, що її дядько ОСОБА_3 ніяких заповітів за своє життя не залишав, тому у разі відсутності заповіту спадкування повинно відбуватися за законом. У спадкодавця ОСОБА_3 спадкоємців першої черги за законом не було. Його батьки вже померли, дружини та дітей в нього не було, він був самотнім. Відсутні достовірні відомості і про наявність у цього спадкодавця в живих якихось спадкоємців за законом другої, третьої та четвертої черг, бо ніхто з таких спадкоємців до нотаріальної контори не звернувся протягом строку для прийняття спадщини. У зв`язку з відсутністю у спадкодавця спадкоємців за законом попередніх черг, право на спадкування одержують спадкоємці п`ятої черги за законом, до яких відповідно до ст. 1265 ЦК України відносяться інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Позивач є рідною племінницею померлого по лінії свого батька ОСОБА_4 , який був рідним братом померлого ОСОБА_3 , є його спадкоємцем п`ятої черги за законом, має право на спадкування після його смерті у разі прийняття спадщини. Однак, своєчасно протягом встановленого законом шестимісячного строку вона не звернулася до державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті дядька через те, що тривалий час їй нічого не було відомо про його судьбу, а потім через тривалі хвороби, в період з 26.10.2017 по 06.11.2017 та з 15.12.2017 по 29.12.2017, що підтверджується відповідними медичними довідками. Вже після спливу шестимісячного строку на прийняття спадщини через свого представника ОСОБА_5 вона звернулася до Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори з питання оформлення спадкових прав після смерті дядька ОСОБА_3 , але їй було відмовлено в цьому та запропоновано звернутися до суду, тому як вона пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Єдиним відомим їй живим родичом померлого, крім неї, є ОСОБА_2 , його двоюрідний племінник, який залучений відповідачем у цій справі. Вважає, що строк на прийняття спадщини був пропущений нею з поважних причин, має право на спадкування за законом після смерті дядька ОСОБА_3 , від спадщини не відмовлялася, має намір прийняти спадщину та оформити свої спадкові права, тому звернулася до суду з цим позовом.

Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 13 травня 2019 року провадження у справі відкрито, вирішено розглядати справу в порядку загального позовного провадження, проведення підготовчого засідання призначено на 31 травня 2019 року о 09 год. 30 хв.

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з клопотанням, в якому просила витребувати з Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори (61001 м. Харків, пр. Московський, № 85), належним чином завірену копію спадкової справи № 204/2017, заведеної після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 31 травня 2019 року клопотання про витребування доказів задоволено, витребувано з Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори (61001 м. Харків, пр. Московський, № 85), належним чином завірену копію спадкової справи № 204/2017, заведеної після смерті гр. ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 31 травня 2019 року Закрити підготовче провадження та призначити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 доОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини до судового розгляду на 21 червня 2019 року о 11год. 30хв.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Скробот В.А. подано до суду заяву про слухання справи за їх відсутності, свої позовні вимоги вона підтримала в повному обсязі, просила суд їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надавши суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги ОСОБА_1 визнає, просить суд їх задовольнити.

Інших клопотань та заяв від учасників справи до суду не надходило.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши матеріали справи та надані докази, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

За приписами ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, свобод чи інтересів фізичних осіб , прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкав за адресою: АДРЕСА_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті ОСОБА_3

Після смерті ОСОБА_3 державним нотаріусом Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори 19 липня 2017 року заведено спадкову справу № 204/2017, що підтверджується належним чином завіреної копії спадкової справи № 204/2017.

ОСОБА_3 (спадкодавець) народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , його батьками були ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

ОСОБА_4 (рідний брат спадкодавця) народився 1955 ІНФОРМАЦІЯ_2 , його батьками також були ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

ОСОБА_8 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , її батьками були ОСОБА_4 та ОСОБА_9 .

ОСОБА_8 07 липня 1990 року уклала шлюб з ОСОБА_10 , після укладення цього шлюбу їй присвоєно прізвище ОСОБА_11 .

Такі обставини підтверджено копіями Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.ст. 126, 133, 135 СК України щодо реєстрації народження ОСОБА_3 ; Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.ст. 126, 133, 135 СК України щодо реєстрації народження ОСОБА_4 ; свідоцтва про народження ОСОБА_8 ; Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу між ОСОБА_10 та ОСОБА_1 на підтвердження дошлюбного прізвища ОСОБА_8 ; свідоцтва про розірвання шлюбу між ОСОБА_10 та ОСОБА_1 .

Далі, вбачається, що позивач ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_5 24 квітня 2019 року зверталась до Третьої Харківської міської ДНК та отримала Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії за № 767/02-32 від 24.04.2019, якою їм було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , який на день смерті проживав у АДРЕСА_1 , тому як ОСОБА_1 пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, роз`яснено право на звернення до суду.

Довідками Амбулаторії ЗПСМ смт. Покотилівка ЦПМСД Харківського району підтверджується, що в період з 26.10.2017 по 06.11.2017 ОСОБА_1 хворіла на посттравматичний бурсит правого колінного суглоба, а в період з 15.12.2017 по 29.12.2017 - на вертебральну попереково-крижову двосторонню люмбоішелгію на фоні остеохондрозу поперекового відділу хребта,обидва рази перебувала на амбулаторному лікуванні в Амбулаторії ЗПСМ смт. Покотилівка ЦПМСД Харківського району, де вона фактично проживала протягом п`яти років.

Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Судом встановлено, що спадкодавець ОСОБА_3 ніяких заповітів за своє життя не залишав, тому у разі відсутності заповіту право на спадкування одержують спадкоємці за законом, згідно вимог ст.ст. 1216, 1218, 1220, ч. 2 ст. 1223 ЦК України.

Згідно вимог ч.ч. 1, 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

У спадкодавця ОСОБА_3 спадкоємців першої, другої, третьої та четвертої черги за законом немає. У зв`язку з відсутністю у спадкодавця спадкоємців за законом попередніх черг, право на спадкування одержують спадкоємці п`ятої черги за законом, до яких відповідно до ст. 1265 ЦК України відносяться інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Позивач ОСОБА_1 є рідною племінницею померлого по лінії свого батька ОСОБА_4 , який був рідним братом померлого ОСОБА_3 , є його спадкоємицею п`ятої черги за законом, відповідно до ст. 1265 ЦК України, має право на спадкування після його смерті у разі прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно приписів ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно вимог ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За приписами ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що її не прийняв.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Також Верховний Суд України у своїй Постанові зазначав, що не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Докази, які беруться до уваги судом при визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, то це відповідно до вимог ст.ст. 76-77 ЦПК України, переважно письмові докази - довідки медичних установ про стан здоров`я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки встановлені ст. 1270 ЦК України.

З наявних доказів в матеріалах справи, досліджених судом вбачається, що причини пропуску шестимісячного строку для подачі заяви для прийняття спадщини після смерті свого дядька позивачем є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами.

Суд приймає до уваги доводи позивача про пропущення нею строку для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори з поважних причин, а саме через тривалі хвороби, позивач має право на спадкування за законом після смерті свого рідного дядька ОСОБА_3 , від спадщини вона не відмовлялася.

Такі обставини знайшли своє підтвердження. Доводи позивача щодо хвороби та лікування після смерті дядька протягом жовтня-грудня 2017 року підтверджено медичною документацією.

Інші спадкоємці, в тому числі і відповідач по справі, не скористалися своїм правом та не прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , тобто фактично від неї відмовились на користь позивача.

Таким чином, під час судового розгляду було встановлено, що ОСОБА_1 з поважних причин пропустила встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті свого дядька ОСОБА_3 , що було підтверджено наданими суду письмовими доказами, тож суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує на підставі ст. 141 ЦПК України та залишає за рахунок позивача.

Керуючись ст.ст. 12, 78, 80, 81, 141, 263-265 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подачі до Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті дядька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Судові витрати залишити за рахунок позивача.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до/або через Харківський районний суд Харківської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт№ НОМЕР_1 , виданий органом № 6324 30.01.2019, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою:АДРЕСА_2 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Харківським РВ УМВС України в Харківській області 20 серпня 1998 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою:АДРЕСА_3 .

Суддя Н.М. Токарєва