Справа № 369/1847/19
Провадження №4-с/369/62/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.06.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Дубас Т.В.

за участі секретаря Мазурик Д.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Народна позика», приватний виконавець Виконавчого округу м. Києва Солонько М.М. на дії та бездіяльність приватного виконавця служби виконання судового рішення, -

ВСТАНОВИВ :

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Народна позика», приватний виконавець Виконавчого округу м. Києва Солонько М.М. на дії та бездіяльність приватного виконавця служби виконання судового рішення.

28.05.2019 року до суду надійшла заява за вх. № 20359 від заявника ОСОБА_1 про залишення скарги без розгляду.

14.06.2019 у судове засідання сторони не з`явились.

Суд, перевіривши матеріали справи, приходить до висновку, що заява підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Суд враховує, що закон створює рівні умови для осіб, що володіють правом звернення до суду, зобов`язавши суд повідомляти цих осіб про час і місце розгляду справи.

Суд прийняв вичерпні заходи для повідомлення особи про час та місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і захистити свої права.

За змістом ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права особа сама визначає обсяг своїх прав і обов`язків у цивільному процесі. Тому особа, визначивши свої права, реалізує їх на свій розсуд. Розпорядження своїми правами на розсуд особи є одним з основоположних принципів судочинства.

Враховуючи завдання судочинства, принцип правової визначеності, поширення загального правила, закріпленого в ЦПК України, відкладення судового розгляду у випадку неявки в судове засідання будь-кого з осіб, що беруть участь у справі, за відсутності відомостей про причини неявки в судове засідання не відповідало б конституційним цілям цивільного судочинства, що, у свою чергу, не дозволить розглядати судову процедуру в якості ефективного засобу правового захисту в тому сенсі, який закладений в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, ст. ст. 7, 8 і 10 Загальної декларації прав людини і ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст.257ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

За вищевикладених обставин суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов підлягає залишенню без розгляду у зв`язку із заявленим до початку розгляду справи по суті клопотанням заявника.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, скаргу ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Народна позика», приватний виконавець Виконавчого округу м. Києва Солонько М.М. на дії та бездіяльність приватного виконавця служби виконання судового рішення, на підставі п. 5 ч. 1ст. 257 ЦПК України підлягає залишенню без розгляду.

Зважаючи на вищенаведене, керуючись ст. ст. 257, 258-261 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Народна позика», приватний виконавець Виконавчого округу м. Києва Солонько М.М. на дії та бездіяльність приватного виконавця служби виконання судового рішення - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Т.В. Дубас