У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про повернення позовної заяви через не усунення недоліків

номер провадження 2/333/1704/19

номер справи 333/3051/19

13 червня 2019 року місто Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Стоматов Е.Г., перевіривши відповідність матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Масловець Людмила Сергіївна про визнання недійсним договору дарування, -

В С Т А Н О В И В :

29.05.2019 року до Комунарського районного суду м. Запоріжжя від адвоката Тивоненка Д.Р., який діє в інтересах ОСОБА_1 , надійшла позовна заява, в якій позивач просить суд: визнати недійсним договір дарування від 15.05.2018 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , який був посвідчений Масловець Л.С., приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу, реєстровий номер 873, щодо квартири АДРЕСА_1 ; установити факт спільного проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 однією сім`єю у період з 1994 року по травень 2018 року; визнати квартиру АДРЕСА_1 , об`єктом права спільної сумісної власності, набутого ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , за час проживання однією сім`єю без перебування в шлюбу; у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю, набутої ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за час проживання однією сім`єю без перебування в шлюбі, визнати за ОСОБА_1 право спільної сумісної власності на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 ; у порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю, набутої ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за час проживання однією сім`єю без перебування в шлюбі, визнати за ОСОБА_2 право спільної сумісної власності на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 30.05.2019 року вказана позовна заява була залишена без руху, як така, що подана з порушенням вимог ст.. ст.. 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Дана позовна заява надійшла до суду в електронному вигляді, яка містить зазначення про те, що документ було сформовано в системі «Електронний суд».

Згідно із ч. 2ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 8 ст. 14 ЦПК України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (надалі ЄСІТС), можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом. Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до ч. 13 ст. 14 ЦПК України, положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Частиною 8 статті 43 ЦПК України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

У відповідності до вищезазначених норм ЦПК України та ч. 1 ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» визначено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (ч. ч. 1 - 2ст. 6 зазначеного Закону). Відповідно до ч. 1ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі, з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис".

Згідно із ст. 1 Закону України «Про електронний цифровий підпис», електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

Так, відповідно до ч. 5, 6 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

За змістом п.п. 15.15 п. 15 розділу XIIІ Перехідних положень ЦПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Відповідно до п.п. 15.1 п. 15 розділу XIIІ Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі, без надання копій позовної заяви з додатками для відповідача.

Станом на дату надходження позовної заяви адвоката Тивоненка Д.Р., який діє в інтересах ОСОБА_1 , в електронній формі до суду Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему не затверджено, відтак відсутні правові підстави для звернення до суду в системі «Електронний суд» та унеможливлює її прийняття судом саме в електронній формі.

Враховуючи викладене, до початку функціонування в Україні Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи всі документи мають подаватися в паперовому вигляді, а письмові заяви повинні мати власноручний підпис заявника.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити вичерпний перелік вимог до форми та змісту позовної заяви.

У відповідності до п. п. 5, 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У відповідності до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно ч. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на час звернення до суду з даним позовом становить 768 грн. 40 коп.

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Пунктом 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України встановлено, що у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно ст. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт чи акт про оцінку майна.

За порядком проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, затвердженому постановою КМУ від 4 березня 2013 року № 231 зазначено, що термін дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більш як шість місяців з моменту оцінки, адже ціна позову має бути визначена у наведені строки.

Так, перевірками матеріалів справи встановлено, що позовні вимоги складають з трьох вимог немайнового характеру та двох вимог майнового характеру. При цьому вимоги майнового характеру стосуються визнання права власності, проте звіт про оцінку нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 до матеріалів справи не долучено.

Таким чином, позивачу за три вимоги немайнового характеру необхідно сплатити судовий збір на загальну суму 2305,20 грн., а сума судового збору за вимоги майнового характеру повинна складати 1 відсоток від ціни позову.

На теперішній час до матеріалів справи долучено копію квитанції про сплату судового збору на загальну суму 2 795, 58 грн.

Відповідно до вимог ст.. 185 якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З урахуванням положень Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на час направлення позивачем позову до суду, позивачу надати оригінал квитанції про сплату судового збору за немайнові вимоги на суму 2 305,20 грн. та оригінал квитанції про сплату судового збору за майнову вимогу в розмірі 1 відсотка від ціни позову, виходячи з дійсної вартості майна (яка визначаються в результаті проведення оцінки майна, про що складається звіт).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення зазначених в ухвалі недоліків судом позивачу був встановлений строк, який не може перевищувати десяти днів з моменту отримання копії ухвали суду.

На виконання ухвали судді від 30.05.2019 року, 12.06.2019 року в межах строку для усунення недоліків від представника позивача через електронний суду надійшла заява про усунення недоліків, з якої вбачається, що позивачка вважає, що суд повинен прийняти цю позовну заяву, подану через підсистему «Електронний суд», та відкрити провадження у справі, навіть не зважаючи на те, що Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему ще не затверджено; доказами сплати судового збору є дві квитанції, що позначені як додаток № 25 до позовної заяви; на підтвердження ринкової вартості об`єкта нерухомого майна надано довідку, що складено суб`єктом оціночної діяльності оцінювачем ОСОБА_4 .Кірютою на підставі якої позивачкою було вирахувано та сплачено судовий збір.

Вивчивши зміст заяви про усунення недоліків, поданої представником позивача через електронний суд, суддя приходить до висновку, що позивачем не усунуті недоліки позовної заяви, викладені по тексту ухвали судді від 30.05.2019 року.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони чи обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

З рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998р. та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001р. вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Із зазначеного слідує, що повернення позовної заяви у відповідності до ст. 185 ЦПК України не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не позбавляє права позивача на повторне звернення до суду із позовом.

На підставі вищевикладеного та керуючись ч.3 ст. 185 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Масловець Людмила Сергіївна про визнання недійсним договору дарування вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 15-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги. Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя

Комунарського районного суду

м. Запоріжжя Е.Г.Стоматов