ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3040/19
провадження № 2/753/4430/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" квітня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Лужецької О.Р.,

за участі секретаря - Григораш Н.М.,

представника позивача - ОСОБА_6,

представника відповідача - Козій Д.О.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Козій Д.О. про зустрічне забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності та скасування рішення про державну реєстрацію, суд

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності та скасування рішення про державну реєстрацію.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 15.02.2019 задоволено заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову. Накладено арешт на приміщення АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_1 .

Ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 18.03.2019 відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову.

18.03.2019 представник відповідача Козій Д.О. звернулася до суду з клопотанням про зустрічне забезпечення, в якому просила прийняти дане клопотання про зустрічне забезпечення та здійснити зустрічне забезпечення шляхом зобов`язання ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в розмірі від 896 000 гривень 00 копійок, за які ОСОБА_1 придбала спірне майно до 4 169 000 гривень 00 копійок, в які представник ОСОБА_2 оцінив спірне майно, а у разі неможливості внести вказані грошові кошти на депозит суду, накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 , що належить на праві власності ОСОБА_2 Клопотання обґрунтовує тим, що представником позивача було незаконно та необґрунтовано подано по даній справі заяву про забезпечення позову. Посилається на те, що представник позивача просив накласти арешт на майно, яке оцінив в 4 169 000 гривень 00 копійок, однак вказав в позові занижену ціну позову, щоб уникнути зустрічного забезпечення позову. Діями позивача за оцінкою представника позивача наразі завдаються збитки відповідачу на суму близько 4 169 000 гривень 00 копійок, оскільки саме на таку суму представник позивача оцінив майно відповідача в наданих представником позивача оголошеннях.

Судове засідання з розгляду клопотання про зустрічне забезпечення призначено на 27.03.2019 на 14-00.

22.03.2019 представником відповідача Козій Д . О . подано заяву про відвід судді Лужецької О.Р.

27.03.2019 ухвалою суду заяву представника відповідача ОСОБА_1 - Козій Д.О. про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва Лужецької О.Р. визнано необґрунтованою. Заяву представника про відвід судді передано в порядку ст.33 ЦПК України.

27.03.2019 заяву про відвід судді в порядку ст. 33 ЦПК України передано на розгляд судді Колеснику О.М.

01.04.2019 ухвалою суду заяву представника відповідача ОСОБА_1 - Козій Д.О. про відвід судді Лужецької О.Р. залишено без задоволення.

03.04.2019 справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності та скасування рішення про державну реєстрацію передано судді Лужецькій О.Р. для подальшого розгляду.

27.03.2019 представником відповідача ОСОБА_1 - Козій Д.О. подане уточнене клопотання про зустрічне забезпечення позову, в якому просить прийняти дане клопотання про зустрічне забезпечення та здійснити зустрічне забезпечення шляхом зобов`язання ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в розмірі 4 169 000 гривень 00 копійок, а у разі неможливості внести вказані грошові кошти на депозит суду накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 , яка на праві власності належить ОСОБА_2 .

В судовому засіданні представник відповідача Козій Д.О. клопотання підтримала, з підстав викладених у них та просила суд його задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_6 в судовому засіданні клопотання про зустрічне забезпечення позову просив залишити без задоволення, посилаючись на те, що застосування зустрічного забезпечення є правом, а не обов`язком суду та у даній справі відповідачем не доведено існування обставин, за наявності яких воно застосовується обов`язково. Крім того, вимога застосування зустрічного забезпечення не відповідає фактичним обставинам справи, оскільки відсутні докази можливих збитків чи докази можливості заволодіння позивачем майном відповідача.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали цивільної справи, заяву про зустрічне забезпечення позову, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Отже, питання щодо зустрічного забезпечення є правом, а не обов`язком суду.

За приписами ч.3 ст.154 ЦПК України суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Відповідно до ч. 6 ст. 154 ЦПК України, питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Відповідно до ч.ч. 2, 4 ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Як визначено у ч.ч. 7-9 ст. 154 ЦПК України, в ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення. Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення. Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі "Шмалько проти України" право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Як вбачається зі змісту заяви, в обґрунтування необхідності застосування зустрічного забезпечення позову шляхом зобов`язання позивача внесення коштів на депозитний рахунок суду у розмірі 4 577 782 гривень 00 копійок грн. представник відповідача зазначає, що внесенення позивачем зазначеної суми, а у разі неможливості внести вказані грошові кошти на депозит суду накласти арешт на квартиру позивача буде цілком співмірним із заходами забезпечення позову та розміром збитків, яких зазнає відповідач у зв`язку з забезпеченням позову.

Разом з тим, представником відповідача належним чином не обґрунтовано необхідності застосування зустрічного забезпечення позову, оскільки саме по собі вжиття заходів забезпечення позову, не свідчить про те, що майновий стан позивача чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до ст.ст.77-81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Враховуючи предмет позову, захід забезпечення позову, що був вжитий ухвалою суду від 15.02.2019, тривалість перебування справи у суді, не доведеність необхідності у застосуванні зустрічного забезпечення позову, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача Козій Д.О. про зустрічне забезпечення.

Керуючись ст.ст. 154, 272, 353, ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - Козій Дар`ї Олександрівни про зустрічне забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності та скасування рішення про державну реєстрацію відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 10.04.2019.

Суддя О.Р.Лужецька