Справа № 128/1512/19
РІШЕННЯ

Іменем України

08.07.2019 року місто Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Васильєвої Т.Ю.,

секретар Манюк Л.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Вінниці цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення розміру частки в праві спільної сумісної власності,

УСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_4 , після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить також частина квартири АДРЕСА_1 .

Позивач зазначає, що своє майно матір на випадок своєї смерті заповідала їй та спадкоємців, які б мали право на обов`язкову частку в спадщині, немає. Вказує, що у встановлений законом строк вона звернулась з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері, на підставі якої у Вінницькій районній державній нотаріальній конторі було заведено спадкову справу №68/2018. Позивач подала заяву до Вінницької районної державної нотаріальної контори про отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вищевказану частину квартири, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом їй було відмовлено, про що державним нотаріусом Вінницької районної нотаріальної контори винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №262/02-31 від 12.02.2019, яка мотивована тим, що з наданого свідоцтва не можливо встановити розмір частки померлого у праві власності на спадкову квартиру, а також на ньому відсутній відбиток гербової печатки.

При цьому позивач вказує, що спадкове майно, а саме вищевказана квартира належить ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 на праві спільної сумісної власності, що підтверджується відповідним свідоцтвом про право власності на житло, тобто їй, померлій матері та її батьку та брату, відповідачам по справі.

За вказаних обставин позивач просить суд ухвалити рішення, яким визначити, що її частка у спільній сумісній власності на вищевказану квартиру становить 1/4 частку, та що частка померлої ОСОБА_4 на вказане майно становила 1/4 частку.

В судове засідання учасники справи не з`явились, однак попередньо подали до суду письмові заяви про розгляд справи без їхньої участі.

Представник позивача, адвокат Гунько О.А. попередньо подав суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи в підготовчому засіданні у відсутність позивача та її представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити (а.с. 55).

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 подали до суду заяви про розгляд справи без їхньої участі, в яких зазначено, що відповідачі позовні вимоги визнають та не заперечують проти задоволення позову. (а.с. 53, 54)

Положеннями ч. 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Так, судом встановлено наступні фактичні обставини справи.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , виданим 04.12.2017 виконавчим комітетом Пултівецької сільської ради Вінницького району Вінницькій області (а.с. 6).

На момент смерті ОСОБА_4 проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_2 ,та до складу її сім`ї входили чоловік - ОСОБА_2 , донька - ОСОБА_1 , син - ОСОБА_3 , що підтверджується довідкою №491, виданою 24.05.2019 виконкомом Пултівецької сільської ради Вінницького району Вінницької області (а.с. 8).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на спадкове майно, в тому числі на частину квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло, виданим 20.11.2000 Пултівецькою сільською радою Жмеринського району (а.с.19) та технічним паспортом на квартиру, що знаходиться у вланості громадянина (а.с. 20-23).

За життя ОСОБА_4 04.08.2017 склала заповіт, яким на випадок своєї смерті зробила заповітне розпорядження, а саме: всі свої права та обов`язки, а також усе майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, заповідала своїй доньці ОСОБА_1 (а.с. 13).

ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_5 (а.с. 9), витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 08.05.2019 (а.с. 10) та копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , виданого повторно 27.10.2009 (а.с. 12).

Спадкоємець ОСОБА_1 звернулась до Вінницької районної державної нотаріальної контори із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку квартири квартири АДРЕСА_1 , однак їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, що підтверджується постановою державного нотаріуса Вінницької районної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії №262/02-31 від 12.02.2019 (а.с. 17).

З довідки №943/02-14 від 18.05.2019, виданої Вінницькою районною державною нотаріальною конторою, вбачається, що відомостей про інших спадкоємців у нотаріальній конторі немає, заяви про відмову від спадщини іншими спадкоємцями не були подані (а.с. 7).

Згідно Свідоцтва про право власності на житло, виданого 20.11.2000 Пултівецькою сільською радою Жмеринського району, встановлено, що квартира, площею 47,4 кв. м., яка знаходиться за адресою АДРЕСА_3 , належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 (а.с. 19).

Відповідно до Рішення Пулівецької сільської ради Вінницького району Вінницької області № 12 від 20.11.2015, АДРЕСА_6 перейменовано на АДРЕСА_5 (а.с.26).

Відповідно до ст.13 ЦПК, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Згідно з ч. 1 ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до ст. ст. 370, 372 ЦК України, частки кожного з співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю або законом.

Згідно зі ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.1 ст. 1226 ЦК України, частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Згідно листа Вищого спеціалізованого суду України № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Зі змісту ст. 357 ЦК вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні.

Відповідно до положень постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті співвласника частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними. Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду.

Отже, кожному із співвласників фактично належить на праві власності по 1/4 частці у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Судом встановлено, що позивач позбавлений можливості оформити свої спадкові права після смерті матері, оскільки в отриманні свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку даної квартири Вінницькою районною державною нотаріальною конторою позивачу було відмовлено.

За вказаних обставин, оскільки для оформлення спадкових прав позивач потребує визначення частки у праві спільної сумісної власності спадкодавця, враховуючи положення вказаних вище норм законодавства про рівність часток, а також те, що частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду, та визнання відповідачами пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення.

З урахуванням вищевикладеного, керуючись ст. ст.16, 328, 355, 368, 370,372, 1216,1217, 1226 ЦК України, ст. ст. 13, 19, 200, 206, 211, 247, 259, 263, 265, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити, що частка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_1 становить 1/4 частку.

Визначити, що частка ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_1 становила 1/4 частку.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Відповідач: ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Повний текст рішення складено 12.07.2019.

Суддя: