Справа № 185/393/19
Провадження № 2/185/1716/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 травня 2019 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Врони А.О., за участю секретаря судового засідання Чернишової К.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу ЄУ № 185/393/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про усунення перешкод у праві користування та розпорядження майном шляхом визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,-
11 січня 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якому просить суд усунути перешкоди у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном шляхом визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 . Позовна заява мотивована тим, що позивачу, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на праві власності належить будинок АДРЕСА_1 . В вищезазначеному будинку зареєстровано місце проживання ОСОБА_2 , її сина, який не проживає у вищезазначеному будинку з 2014 року по теперішній час, особисті речі відповідача в будинку відсутні.
Позивач у судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву, згідно якої просила розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала повністю, просить їх задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причину неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав.
Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, у судове засідання не з`явились, надали до суду заяви, згідно яких просили розглянути справу за їх відсутності, проти позовних вимог не заперечували.
Суд, враховуючи думку позивача, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого 31.07.1996 р. Павлоградською товарною біржею за р№7/170-НД, право власності на будинок АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , що підтверджується довідкою колективного підприємства «Павлоградське міжміське бюро технічної інвентаризації» від 15.04.2019 року №100. Державний реєстр речових прав на нерухоме майно не містить відомостей.
Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 ОСОБА_5 змінила прізвище на « ОСОБА_6 » після реєстрації шлюбу.
У вищевказаному будинку зареєстровано з 03.09.1996 року місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується відомостями адресно-довідкового підрозділу Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області від 06 лютого 2019 року, листом виконавчого комітету Павлоградської міської ради від 27.02.2019 року та записами у домовій книзі для реєстрації громадян, які проживають у будинку АДРЕСА_1 .
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є сином ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_2 серії НОМЕР_2 .
Відповідно до акту, складеного 19.12.2018 року головою квартального комітету №5 ОСОБА_7 , сусідами ОСОБА_8 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_9 ( АДРЕСА_3 ) ОСОБА_2 зареєстрований, але не проживає з 2014 року у будинку АДРЕСА_1 .
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час.
Згідно заяви від 29.05.2019 року позивач вказала, що ОСОБА_2 є її сином, однак вони не проживають однією сім`єю.
Зважаючи на вищевикладені норми законодавства та враховуючи обставини справи, суд вважає за необхідне задовольнити вимоги позивача та визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
Керуючись ст. 5, 12, 13, 81, 89, 258, 259, 263-265, 273, 280-284 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 , до ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , РНОКПП: НОМЕР_6 , місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_4 , про усунення перешкод у праві користування та розпорядження майном шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житлом задовольнити у повному обсязі.
Усунути перешкоди у здійсненні ОСОБА_1 права користування та розпорядження майном шляхом визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області шляхом подачі в 30-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя А. О. Врона