ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
____________________________________________________________________________________
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 червня 2019 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого - судді Ковалевської Л.М., за участі секретаря Омельчук С.А., розглянувши у спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-
Адвокат Якимчук Д.М., що діє в інтересах позивача ОСОБА_1 звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення боргу та відсотків за договором позики в розмірі 96 011,16 грн. Позовні вимоги мотивує тим, що 26 листопада 2017 року він надав відповідачу позику - грошові кошти в розмірі 3 000 доларів США, а той зобов`язався їх повернути до 31 березня 2018 року. На підтвердження укладення вказаного договору, відповідачем 26 листопада 2017 року було власноручно написано розписку. Однак до цього часу відповідач боргові зобов`язання не виконав та борг не повернув. Тому, з відповідача, також, підлягає стягненню 3% річних від простроченої сумі, що становить 2 093,72 грн. та проценти за користування позикою в розмірі 12 269,74 грн.
Ухвалою суду від 26 лютого 2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.
В судовому засіданні представник позивача - адвокат Якимчук Д.М. вимоги позову підтримав, просив його задовольнити в повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з`явився, про день слухання справи повідомлявся судом належним чином через оголошення на офіційному сайті Фастівського міськрайонного суду Київської області, проте відзиву та інших заяв з процесуальних питань від нього до суду не надходило.
Оскільки сторона позивача не заперечувала проти заочного розгляду справи у спрощеному позовному провадженні, суд керуючись вимогами ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, за наявними у справі доказами.
Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.
Судом встановлено, що 26 грудня 2017 року позивачем ОСОБА_1 було надано відповідачу ОСОБА_2 позику, а саме грошові кошти в розмірі 3 000 доларів США, терміном до 31 березня 2018 року, про що відповідачем власноручно написана розписка (а.с.12).
Відповідно до ст. ст. 1046, 1047 Цивільного кодексу України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики). Договір позики є укладеним з моменту передання грошей. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника.
В обумовлений сторонами термін, а саме, до 27 листопада 2017 року відповідач гроші не повернув, своїми діями порушив укладену домовленість.
Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.
Статтею 524 ЦК України визначено, що зобов`язання має бути виражене у грошовій одиниці України - гривні. Сторони можуть визначити грошовий еквівалент зобов`язання в іноземній валюті.
Статтею 533 ЦК України встановлено, що грошове зобов`язання має бути виконане у гривнях.
Таким чином, якщо зобов`язання визначено в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом.
Вказана позиція висловлена в постанові від 02 липня 2014 року (справа № 6-79цс14) Верховного Суду України, який зробив висновок, що незалежно від валюти боргу (тобто грошової одиниці, в якій обчислена сума зобов`язання), валютою платежу, тобто засобом погашення грошового зобов`язання і фактичного його виконання є національна валюта України - гривня. Відтак у національній валюті України підлягають стягненню і інші складові грошового зобов`язання, передбачені, зокрема, у статті 1048 ЦК України, та при застосуванні статті 625 ЦК України.
Судом встановлено, що станом на 06 лютого 2019 року, грошові кошти в сумі 3 000,00 доларів США позивачу не повернуті. Згідно офіційних даних НБУ за 06 лютого 2019 року курс долара США відповідно до гривні, становить 27,2159 грн. Таким чином, сума заборгованості з розрахунку в гривневому еквіваленті становить 81 647 грн. 70 коп. (3000 х 27,2159 = 81 647,70).
Згідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором.
Відповідно правового висновку, який міститься в постанові від 18 вересня 2013р. Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах по справі № 6-63 цс 13, предметом якої був спір про стягнення боргу за договором позики. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику. Договір позики є двостороннім правочином, а також він є одностороннім договором, оскільки після укладення цього договору всі обов`язки за договором позики, у тому числі повернення предмета позики або рівної кількості речей того ж роду та такої ж якості, несе позичальник, а позикодавець набуває за цим договором тільки права.
Судом встановлено, що якщо позичальник не поверне позикодавцю суми позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 ЦК України, тобто несплачену у строк суму основного боргу та 3% річних від простроченої суми.
Тому при обрахунку 3 % річних за основу має братися прострочена сума, визначена у договорі чи судовому рішенні, а не її еквівалент у національній валюті України.
Тобто, прострочене зобов`язання визначене у розмірі 3 000,00 доларів США, що передбачає і нарахування 3 % річних саме з 3 000,00 доларів США.
Отже, 3 % річних розраховуються з урахуванням боргу у розмірі 3 000,00 доларів США, помноженого на кількість днів прострочення, які вираховуються з дня, наступного за днем, передбаченим у договорі для його виконання, а саме з 01 квітня 2018 року до дня звернення до суду за захистом порушеного права, що становить 312 днів, помноженого на 3, поділеного на 100 та поділеного на 365 (днів у році).
Тобто 3 000,00 доларів США х 312 днів х 3 : 100 : 365 = 76,93 доларів США.
Згідно офіційних даних НБУ за 06 лютого 2019 року курс долара США відповідно до гривні, становить 27,2159 грн. Таким чином, сума заборгованості з оплати 3% річних з розрахунку в гривневому еквіваленті становить 2 093 грн. 72 коп. (76,93 х 27,2159 = 2093,72).
Також, у відповідності до частини першої статті 1048 Цивільного кодексу України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України.
Тому проценти від суми позики розраховуються з урахуванням боргу у розмірі 3 000,00 доларів США, помноженого на кількість днів прострочення, які вираховуються з дня, наступного за днем, передбаченим у договорі для його виконання, а саме з 01 квітня 2018 року до дня звернення до суду за захистом порушеного права, що становить 312 днів, помноженого на облікову ставку НБУ, поділеного на 100 та поділеного на 365 (днів у році).
Таким чином, сума заборгованості з процентів від суми позики з розрахунку в гривневому еквіваленті становить 12 269 грн. 74 коп. (450,83 х 27,2159 = 12 269,74).
Таким чином, загальна сума заборгованості станом на 06.02.2019 року складає 96 011,16 грн. (81 647,70 грн. - основний борг, 12 269,74 грн. - проценти за користування позикою, 2 093,72 грн. - 3% річних за прострочення виконання грошового зобов`язання).
Отже, з урахуванням викладеного, суд вважає позовні вимоги про стягнення суми боргу доведеними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Таким чином, з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача в розмірі 960,12 грн.
Керуючись ст. 4,12,81,89,141,265,268,284 ЦПК України, ст.ст. 524, 533, 610, 625, 1046, 1047 ЦК України,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України у формі картки НОМЕР_1 виданий 03.02.2017 р., орган що видав 3247, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт серії НОМЕР_3 виданий Фастівським МРВ ГУМВС України в Київській області 25 липня 2001 року, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 заборгованість в розмірі 96 011,16 грн. (дев`яносто шість тисяч одинадцять гривень 16 копійок), в тому числі: 81 647,70 грн. - основний борг, 12 269,74 грн. - проценти за користування позикою, 2 093,72 грн. - 3% річних за прострочення виконання грошового зобов`язання.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 960,12 грн. (дев`ятсот шістдесят гривень 12 коп.)
Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області за правилами, встановленими в ст.ст. 354-356 ЦПК України відповідно, з урахуванням положень п. 15.5 ч. 1 розд. XIIІ «Перехідні положення» цього Кодексу.

Заочне рішення може бути переглянуто судом за письмовою завою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Л.М.Ковалевська