Справа № 643/3542/18
Провадження № 2-п/643/56/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2019 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Харченко А.М.

за участю секретаря Горборукової М.О.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Московського районного суду м. Харкова від 11 липня 2018 р., ухваленому у справі за вищезазначеним позовом, позовні вимоги ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» задоволені. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» заборгованість за кредитним договором № б/н від 30.12.2009 року в сумі 37340 грн. 32 коп. та судові витрати в розмірі 1762 грн. 00 коп.

04.04.2019 р. відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просить поновити строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 11.07.2018 року у справі № 643/3542/18, прийняти заяву про перегляд заочного рішення суду, скасувати заочне рішення від 11.07.2018 року та призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. В обгрунтування заяви посилалася на ті обставини, що рішення у справі було прийняте за її відсутності, вона була позбавлена можливості скористатися своїми правами. На час підписання угоди ОСОБА_1 мешкала за адресою, зазначеною в позовній заяві, але з 16.05.2018 року, відповідно до штемпелю у паспорті, заявник проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Про наявність судового процесу вона дізналася лише у березні 2018 року. Вимоги по стягненню відсотків, на думку заявника, є явно завищеними та не відповідають засадам справедливості, добросовісності, розумності як складовим елементам загального конституційного принципу верховенства права. На вимогу суду повинен повинно бути надано розрахунок, який повинен був відрізнятися від розрахунку, який було надано при пред`явленні позову. Позивачем, на думку заявника, не надано належних доказів щодо нарахувань процентів на прострочену заборгованість (а.с. 55-58).

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Бірючинський Е.О. в судове засідання за заявою про перегляд заочного рішення не з`явився, направив суду заяву, в якій просив провести судове засідання за відсутності заявника та її представника. Заяву про скасування заочного рішення підтримують у повному обсязі та наполягають на її задоволенні.

АТ КБ «ПРИВАТБАНК» направив відзив на заяву про перегляд заочного рішення суду, в якому зазначили, що ОСОБА_1 звернулася до ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву № б/н від 30.12.2009 року, згідно якої отримала кредит у розмірі 10300 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. При укладанні Договору сторони керувались ч.1 ст. 634 ЦК України, згідно якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Виходячи з матеріалів справи, відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи та від нього не надійшло жодних клопотань, заперечень чи інших документів щодо розгляду даної справи. Суд правомірно провів заочний розгляд справи та виніс законне, справедливе та обґрунтоване рішення. Процесуальних підстав для скасування заочного рішення суду не вбачається. Не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Щодо розрахунку заборгованості зауважили, що розрахунок заборгованості не є первинним документом за своєю природою, а є інформаційним документом по факту обробки фактичного операційного руху грошових коштів по рахунках кредитної угоди, а також відображає стан нарахувань в певні періоди часу. Тому надали банківську виписку, яка має статус первинного документа, що підтверджено Переліком типових документів, затверджених наказом Мін`юсту від 12.04.12 р. № 578/5 (далі Перелік № 578/5), згідно якого до первинних документів, які фіксують факт виконання .госоперації та служать підставою для записів у регістрах бухобліку і в податкових документах, віднесені: касові, банківські документи; повідомлення банків; виписки банків; корінці квитанцій і касових чекових книжок. Із виписки вбачається, що Відповідач знімав кредитні кошти, потім частково погашав заборгованість за договором і знову користувався кредитними коштами. Користуючись кредитними коштами, відповідачу були добре відомі і зрозумілі умови договору, а тому його твердження щодо не знання тарифів, умов та правил не відповідають дійсним обставинам справи. Щодо форми укладання кредитного договору, то при оформленні кредиту заява на отримання кредиту підписується повнолітньою, дієздатною особою (здатність своїми діями набувати для себе цивільні права і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання ч.2 п.1 ст. 30 ЦК України), яким підтверджується, що Позичальник ознайомлений з Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами Банку. Укладання Договору здійснюється за принципом укладання між Банком і клієнтом договору приєднання (ст. 634 ЦК). Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ч.2 ст. 639 ЦК України, якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Підписанням заяви Позичальник приєднується до запропонованих банком Умов та Тарифів. Відповідно до ст. 207 ЦК України правочин (в тому числі договір) вважається укладеним в письмовій формі, якщо її зміст, зафіксовано в одному або кількох документах, якими обмінялися сторони. Стаття 207 ЦК України не передбачає вичерпний перелік таких документів, тому наряду з листами та телеграмами можуть використовуватися і інші засоби зв`язку, наприклад електронний. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Тобто, в даному випадку зміст кредитного договору зафіксовано в декількох документах: в заяві Позичальника, Умовах надання банківських послуг, Правилах користування платіжною карткою та Тарифах. Таким чином, між Банком та Позичальником укладається договір у письмовій формі. Укладення кредитного договору таким чином чинному законодавству України не суперечить. Між сторонами були здійснені всі необхідні дії, який задля придбання, припинення або зміни цивільних прав та обов`язків, що за змістом ч.1 ст. 202 ЦК України вказує на вчинення двостороннього кредитного договору, складовими якого виступають Заяви, Умови, Правила та Тарифи, з якими Позичальник ознайомлений, про що свідчить підпис в Заяві. Тарифи розмір винагороди за послуги Банку є невід`ємною частиною Договору. Перелік може змінюватися і доповнюватися, про що Власник картки повідомляється відповідно до Умов та Правил надання банківських послуг. Щодо нарахованих відсотків зазначили, що нарахування відсотків на заборгованість за кредитом здійснюється наступним чином. Нарахування за відповідною ставкою проводиться на максимальний залишок відповідної заборгованості по тілу/простроченому тілу кредиту за період. Наприклад: N*M*2*12/Y*1*=7,56, де N складова заборгованості; М- % ставка в міс. (по даній складовій заборгованості); 2 коефіцієнт у разі прострочення; 12 кількість місяців у році; Y базіс (кількість днів у році 365/366; для VIP базіс 360 днів): 1 кількість днів. * перед множенням на кількість днів проводиться математичне округлення. Додатково зазначили, що розмір коефіцієнта залежить від погашень заборгованості Клієнтом. Якщо погашення здійснюється в пільговому періоді або вимога погашена, то розрахунок здійснюється з коефіцієнтом 0. Якщо пільговий період погашення вже сплив, то розрахунок здійснюється з коефіцієнтом 1. Якщо вимога прострочена, то розрахунок здійснюється з коефіцієнтом 2. Дані вимоги передбачені п.п.2.1.1.12.2 (коефіцієнт 1), 2.1.1.12.2.1 (коефіцієнт 2) УіП. З виписки по рахунку вбачається, що Відповідач до певного часу належним чином виконував свої зобов`язання за кредитом, що свідчить про те, що Відповідач знав про умови кредитування та визнав свої зобов`язання за Договором. В порушення вимог ст. 526 ЦК України Відповідач належним чином свої зобов`язання за Кредитним договором не виконав. Враховуючи викладене, просили відмовити в перегляді заочного рішення.

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи та надані сторонами докази, суд вважає, що заява задоволенню не підлягає.

Відповідно до п. 1 ч.3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно з повідомленням відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області від 10.05.2018 р., відповідач ОСОБА_1 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 38).

За відомою адресою місця реєстрації ОСОБА_1 направлялися відповідні документи з пропозицією надати відзив на позовну заяву, які повернулися за закінченням терміну зберігання (а.с. 41).

Про зміну адреси місця проживання відповідач ОСОБА_1 не повідомила ані «ПРИВАТБАНК», ані суд.

Таким чином, відповідач належним чином була повідомлена про розгляд судом справи та мала можливість скористатися своїми правами.

Копія заочного рішення суду від 11.07.2018 року направлялася ОСОБА_1 11.07.2018 року за останньою відомою адресою, яка теж повернулася за закінченням строку зберігання (а.с. 48-49).

Копію заочного рішення суду отримав представник відповідача 28.03.2019 року.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає можливим поновити ОСОБА_1 строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення від 11.07.2018 року у справі № 643/3542/18 за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

При цьому суд вважає, що відповідач ОСОБА_1 і при розгляді заяви про перегляд заочного рішення не надала докази, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 11 липня 2018 року по цивільній справі за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості суд залишає без задоволення.

Керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Поновити ОСОБА_1 строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 11.07.2018 року у справі № 643/3542/18 за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 11 липня 2018 року по цивільній справі за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що вона має право оскаржити заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 11 липня 2018 року в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду в загальному порядку протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Харченко А.М.