Справа № 645/2214/19
Провадження № 2/645/1290/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2019 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі :

головуючого судді Бабкової Т.В.,

при секретарі судових засідань Малій О.Л.,

за участю прокурора Таманова Є.О.,

відповідача Шевцова А.А.,

представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Мельніка Р.В.,

відповідача Ярошенко О.О.,

представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Готвянського С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за позовомзаступника керівника Харківської місцевої прокуратури №3, що діє в інтересах держави в особі Харківської міської ради, до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі продажу, скасування державної реєстрації права власності,

встановив:

Заступник керівника Харківської місцевої прокуратури №3, що діє в інтересах держави в особі Харківської міської ради, звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом, в якому просить визнати недійсним договір купівлі- продажу від 05.02.2019 року, посвідчений ПН ХМНО Гібадуловою Л.А., реєстраційний номер №521, про відчуження ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 нежитлового приміщення літ. «Б-2», гаражу №6, площею 20, 9 кв.м., розташованого на другому поверсі за адресою: АДРЕСА_1 ; скасувати запис №45374332 від 05.02.2019 про державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 на нежитлове приміщення літ. «Б-2», гаражу №6, площею 20,9 кв.м. розташованого на другому поверсі за адресою: АДРЕСА_1 ; зобов*язати ОСОБА_1 звільнити самовільно зайняту земельну ділянку, площею 20,0 кв.м., привівши її у попередній стан для подальшого використання шлчхом знесення самовільно збудованого об*єкту нерухомості гаражного боксу №6 розташованого на другому поверсі двоповерхової будівлі по АДРЕСА_1 .

20.06.2019 року відповідачем ОСОБА_1 подано клопотання про залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України, оскільки прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду i замінювати надежного суб`єкта владних повноважень, який може i бажає захищати інтереси держави. Всупереч вимогам статті 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурором не надано жодного доказу на підтвердження своїх повноважень, обмежившись посиланням на вивчення місцевою прокуратурою питання наявності підстав для представництва інтересів держави, не обґрунтував підстави свого представництва. За відсутності інтересу держави, представляючи в судах місцеві ради та подаючи позови від їх імені, прокурори здійснюють захист інтересів територіальної громади, а не держави, що суперечить чинному законодавству.

Крім того, відповідач вказав, що сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no. 2), № 5447/03, § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, № 42454/02, § 35. ЄСПЛ. від 15 січня 2009 року).

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. V. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, п. 27).

Пункт 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, на думку представника відповідача, свідчить про те, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

Відповідач ОСОБА_1 та його представник адвокат Мельнік Р.В. підтримали подане клопотання про залишення позову без розгляду та просили його задовольнити.

Представник Харківської місцевої прокуратури № 3 прокурор Таманов Є.О. заперечував проти залишення позову без розгляду.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник адвокат Готвянський С.І. підтримали подане клопотання.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Державним реєстратором відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Рєзановою І.Ю. зареєстровано право власності ОСОБА_1 на нежитлове приміщення літ. «Б-2», гараж АДРЕСА_2 .

Рішенням Чугуївського міського суду Харківської області від 20.12.2018 року задоволено позов заступника керівника Харківської місцевої прокуратури №3, що діє в інтересах держави в особі Харківської міської ради та скасовано рішення № 35789933 державного реєстратора відділу державної реєстрації Чугуївської міської ради Рєзанової І.Ю. від 21.06.2017 року про державну реєстрацію прав та обтяжень під реєстраційним № 101, номер запису 21045644, права власності ОСОБА_1 на нежитлове приміщення літ. «Б-2», гараж АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 кв.м., розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно довідки з Реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно на підставі договору купівлі-продажу від 05.02.2019 року, за реєстраційним № 521, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гібадуловою Л.А., зареєстровано право власності за ОСОБА_3 на нежитлове приміщення літ. «Б-2», гараж АДРЕСА_5 6, АДРЕСА_4 кв.м., розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

На підтвердження вказаних доводів до позовної заяви додано звернення керівника Харківської місцевої прокуратури №3 Скуратович ОСОБА_4 . до Харківського міського голови Кернес Г.А., датоване 12.04.2019 р., в якому повідомляється про встановлення прокуратурою порушення вимог чинного законодавства під час використання землі під об`єктами нерухомості, зокрема, наявність самовільно збудованого нежитлового приміщення літ. «Б-2», гаражу №6, загальною площею 20,9 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того, повідомляється, що Харківською місцевою прокуратурою №3 готується позовна заява до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання правочину недійсним та скасування державної реєстрації права власності на гараж АДРЕСА_3 шляхом внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, звільнення земельної ділянки, привівши її у попередній та придатний для використання стан, для пред`явлення до Фрунзенського районного суду м.Харкова (а.с.43-44).

Таким чином, про встановлення порушення відповідачем вимог чинного законодавства під час використання землі під об`єктами нерухомості прокурор повідомив Харківського міського голову листом від 12.04.2019 р.

15.04.2019 р., не отримавши результатів розгляду вказаного повідомлення, заступник керівника Харківської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_5 вже звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі продажу, скасування державної реєстрації права власності.

Аналізуючи зміст звернення керівника Харківської місцевої прокуратури №3 до Харківського міського голови, датоване 12.04.2019 р., можна зробити висновок про те, що в даному зверненні прокурор інформує про вже фактично прийняте ним рішення про звернення до суду з цивільним позовом, і з цього звернення ніяким чином не вбачається, що позов буде пред`явлений прокурором через те, що Харківська міська рада не може самостійно захистити інтереси територіальної громади.

Частиною 2 статті 4 ЦПК України передбачено, що у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка, зокрема, здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з частинами третьою, четвертою статті 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Разом з тим, ч.3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Аналіз ч.ч.3,4 ст. 56 ЦПК України у взаємозв`язку з ч.3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави вважати, що участь прокурора в судовому процесі у цивільних справах стає можливою за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме нездійснення або неналежного здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтвердження відсутності такого органу.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Частиною 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обгрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва.

Згідно ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Суд вважає, що звертаючись до суду з позовом, заступник керівника Харківської місцевої прокуратури №3 не з`ясував причин, які перешкоджають Харківській міській раді самостійно захистити інтереси Ради, які збігаються з інтересами держави, та не повідомив про них суду, відтак, не підтвердив підстав для представництва інтересів держави, таким чином, у справі не було передбачених законом виключних випадків, коли прокурор може звернутися до суду за захистом інтересів держави

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без розгляду, відповідно до положень п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Висновок суду відповідає правовим позиціям, висловленим у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 р. у справі № 806/1000/17, від 10.05.2018 року у справі № 918/323/17, від 20.09.2018 р. у справі № 924/1237/17, від 08.02.2019 р. у справі № 915/20/18 (ЄДРСРУ № 79687771), а також в ухвалах Верховного Суду від 07.05.2018 року у справі № 910/18283/17, від 16.05.2018 року у справі № 826/13768/16 та від 19.07.2018 року у справі №822/1169/17

Керуючись ст.ст.189, 257, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Мельніка Руслана Васильовича про залишення позовних вимог без розгляду задовольнити.

Позовні вимогизаступника керівника Харківської місцевої прокуратури №3, що діє в інтересах держави в особі Харківської міської ради, до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі продажу, скасування державної реєстрації права власності залишити без розгляду з підстав, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 25.06.2019 року.

Суддя