ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2019 року

м. Харків

справа № 635/1987/19

провадження № 22-ц/818/3169/19

Харківський апеляційний суду складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого: Коваленко І.П.,

суддів: Овсяннікової А.І., Сащенка І.С.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

представник позивача: ОСОБА_2 ,

відповідач: ОСОБА_3 ,

відповідач: ОСОБА_4 ,

відповідач: приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Харківської області Шило Ірина Вікторівна,

третя особа: ОСОБА_5 ,

розглянув в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Харківського нотаріального округу Харківської області Шило Ірини Вікторівни, третя особа ОСОБА_5 про визнання протиправною та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в особі її представника ОСОБА_2 на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 22 квітня 2019 року в складі судді Шинкарчук Я.А.,

встановив:

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Харківського нотаріального округу Харківської області Шило Ірини Вікторівни, третя особа ОСОБА_5 , в якому просила визнати протиправною та скасувати державну реєстрацію права спільної часткової власності за ОСОБА_4 на 1/3 частину недобудованого житлового будинку АДРЕСА_1 , готовністю 84% загальною площею 186 кв. м., житловою площею 89,30 кв. м. з відповідною частиною господарських будівель та споруд, яка була здійснена приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Шило І.В.; визнати протиправною та скасувати державну реєстрацію права спільної часткової власності за ОСОБА_3 відповідно на 1/3 частину недобудованого житлового будинку АДРЕСА_1 , готовністю 84% загальною площею 186 кв. м., житловою площею 89,30 кв. м. з відповідною частиною господарських будівель та споруд, яка була здійснена приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Шило І.В.; визнати протиправним та скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис № 14377034 від 25.04.2016 року про державну реєстрацію права спільної часткової власності за ОСОБА_4 на 1/3 частину недобудованого житлового будинку АДРЕСА_1 , готовністю 84% загальною площею 186 кв. м., житловою площею 89,30 кв. м. з відповідною частиною господарських будівель та споруд, яка була здійснена приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Шило І.В.; визнати протиправним та скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис № 14377075 від 25.04.2016 року про державну реєстрацію права спільної часткової власності за ОСОБА_4 на 1/3 частину недобудованого житлового будинку АДРЕСА_1 , готовністю 84% загальною площею 186 кв. м., житловою площею 89,30 кв. м. з відповідною частиною господарських будівель та споруд, яка була здійснена приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Шило І.В.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18 березня 2019 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 22 квітня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Харківського нотаріального округу Харківської області Шило І.В., третя особа ОСОБА_5 про визнання протиправною та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погодившись із зазначеною ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 в особі її представника ОСОБА_2 звернулася з апеляційною скаргою, в якій, з посиланнями на незаконність та необґрунтованість даної ухвали, неправильне застосування судом норм процесуального права, просить вказану ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що 11 квітня 2019 року, тобто в межах строку визначеного судом на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, позивачем через засоби поштового зв`язку була направлена заява до Харківського районного суду Харківської області, яка надійшла до суду 16 квітня 2019 року та якою було усунуто недоліки.

Проте, суд дійшов думки, що недоліки позовної заяви у повному обсязі не усунути, оскільки всупереч вимог пункту 4 частини 3 статті 175 ЦПК України позивачем не визначений зміст вимог щодо відповідачів 1, 2 - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , не наведено правове обґрунтування статусу вказаних відповідачів, не зазначено при цьому, які права та законі інтереси позивача кожним з них було порушено.

Вважає такий висновок безпідставним, оскільки із заяви «про усунення недоліків» було добре видно, що позовні вимоги до кожного із трьох відповідачів було відокремлено. Позиція суду, з приводу того, що не було наведено правове обґрунтування статусу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , не зазначено які саме права та законні інтереси позивача кожним з них було порушено, - не є підставою для залишення позовної заяви без розгляду, та не впливає на її подальше повернення. Такої вимоги до позову стаття 175 ЦПК України не містить. Питання, чи порушили вищевказані особи права і законні інтереси позивача, чи відповідає визначений у позові за ними правовий статус дійсності - вирішуються під час розгляду справи по суті, і можуть бути підставою для незадоволення позовних вимог, але аж ніяк для повернення позову.

У зв`язку з чим, вказує, що повертаючи позовну заяву, стверджуючи при цьому, що не було усунуто недоліки, які передбачені пунктом 4 частини 3 статті 175 ЦПК України, судом було порушено вимоги статті 175, частини 3 статті 185, статті 187 ЦПК України.

Відзиву на апеляційну скаргу не надано.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 369 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, пояснення з`явившихся осіб, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Визнаючи неподаною та повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з тих обставин, що позивачем не було виправлено у визначений строк недоліки позовної заяви, а тому позовна заява визнається неподаною та підлягає поверненню.

З таким висновком суду першої інстанції судова колегія погодитись не може виходячи з наступного.

Відповідно до положень статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За змістом зазначеної норми особа, яка звертається до суду за захистом своїх прав, свобод чи інтересів, повинна дотриматися встановленого цивільним процесуальним кодексом порядку, в тому числі щодо форми, змісту позовної заяви, скарги, тощо.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджуються вказані обставини; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 5 ст. 177 ЦПК).

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Залишаючи позовну заяву без руху суд зазначав, що вона не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, оскільки позивачем не визначений зміст позовних вимог щодо кожного відповідача, не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися, а також щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

11 квітня 2019 року на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху позивачем направлена до суду заява про усунення недоліків, яка надійшла до суду 16 квітня 2019 року.

Повертаючи позовну заяву позивачу судом першої інстанції зазначено, що недоліки позовної заяви не усунені в повному обсязі, оскільки в супереч вимог пункту 4 частини 3 статті 175 ЦПК України, позивачем не визначений зміст позовних вимог щодо відповідачів 1, 2 - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , не наведено правове обґрунтування статусу вказаних відповідачів, зазначивши при цьому які права та законні інтереси позивача кожним з них було порушено.

Однак, як вбачається із матеріалів справи, позовна заява ОСОБА_1 містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви. При цьому в позовній заяві позивачка по своєму розумінню виклала обставини та надала необхідні, на її думку, докази за її позовом.

Пунктом 7 ч.2 ст.197 ЦПК України визначено, що саме у підготовчому засіданні суд з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.

З наведеного вбачається, що питання оцінки обґрунтованості позову вирішується судом на наступних етапах судового розгляду, та, у разі висновку суду про його необґрунтованість, він може бути залишений без задоволення.

Отже, ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, які привели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до пунктів 3, 4 частини 1 статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення ним норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в особі її представника ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 22 квітня 2019 року - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 18 червня 2019 року

Головуючий - І.П. Коваленко

Судді - А.І. Овсяннікова

І.С. Сащенко