"12" червня 2019 р.
Справа №642/1961/19
Провадження №2/642/975/19
12 червня 2019 року Ленінського районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді - Грінчук О.П.
з участю секретаря - Сузанського О.І.,
розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, вказуючи, що подружні відносини з відповідачем припинені, подружнє життя не склалось через різні погляди на життя та сім`ю, відсутність взаєморозуміння та поваги. Наразі проживають окремо, спільне господарство не ведуть, шлюбні відносини не підтримують. Від шлюбу мають неповнолітню доньку, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Тривалий час кожен з них живе окремим життям, примирення неможливе. Оскільки перебування у шлюбі суперечить інтересам позивача, вона просить розірвати шлюб.
Ухвалою суду від 29.03.2019 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків.
10.04.2019 після усунення позивачем недоліків, дана позовна заява прийнята до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Ухвалою суду від 27.05.2019 підготовче провадження закрито та справу призначено до судового розгляду.
Позивач в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, в якій зазначила, що позовні вимоги підтримує та просить справу розглянути без її участі, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду повідомлявся належним чином в передбаченому законом порядку, причини неявки суду невідомі, до суду заяв чи клопотань не надавав, правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався.
За таких обставин на підставі ст. 223 та ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, що не з`явились, з ухваленням заочного рішення.
Враховуючи, що розгляд справи відбувся у відсутність позивача та відповідача, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Розглянувши цивільну справу в межах заявлених вимог, дослідивши матеріали справи і докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що шлюб було зареєстровано 22.11.2008 Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, свідоцтво серії НОМЕР_1 , актовий запис №708.
Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає разом з матір`ю.
Також встановлено, що сторони не підтримують шлюбних відносин, спільного господарства не ведуть, подальше спільне проживання у шлюбі та його збереження стало неможливим, оскільки взаєморозуміння та почуття любові між ними втрачено і строк для примирення за таких обставин не вплине на збереження та покращення сімейних стосунків.
Спірні питання щодо поділу майна між сторонами на даний час відсутні.
Відповідно до ст.109 СК України, шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу.
Згідно з ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбних відносин, що є не припустимим.
Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Відповідно до ст. 112 ч. 2 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Таким чином, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, що має істотне значення.
За таких обставин, подальше спільне проживання сторін і збереження сім`ї неможливе, шлюб сторін необхідно розірвати
У відповідності до ст. 113 СК України суд залишає теперішнє прізвище позивача « ОСОБА_4 ».
Згідно положень п.1 ч.2 ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача витрати зі сплати судового збору у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.
Керуючись ст.ст. 24, 105, 110, 112, 113, 114, 115 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 12-13, 76-81, 141, 223, 247, 258-259, 263-265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП невідомий, останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 22.11.2008 Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис №708.
Після розірвання шлюбу прізвище позивача залишити « ОСОБА_4 ».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним Кодексом не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.