Номер провадження 2-ві/243/11/19
Номер справи 243/8568/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

7 червня 2019 року м. Слов`янськ

Слов`янський міськрайонний суд Донецької області

у склад : головуючого судді Гусинського М.О.

при секретарі судового засідання Мірошниченко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 12 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області заяву представників позивача адвокатів Чередниченко Ю.В., Виноградської О.В. про відвід судді Слов`янського міськрайонного суду Воронкова Д.В. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Бігуг Віталія Валерійовича, треті особи: Орган опіки та піклування Слов`янської міської ради Донецької області, ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Воронкова Д.В. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Бігуг Віталія Валерійовича, треті особи: Орган опіки та піклування Слов`янської міської ради Донецької області, ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним.

07.06.2019р. представники позивача ОСОБА_1 адвокати Чередниченко Ю.В., Виноградська О.В. звернулися до суду з заявою про відвід судді Воронкова Д.В. від розгляду цієї справи, яку обґрунтували тим, що не довіряють судді, оскільки в них є сумніви щодо його неупередженості, які викликані тим, що суддею Воронковим Д.В. на підготовчому судовому засіданні по цій справі ними було заявлено клопотання про призначення по справі повторної експертизи, стосовно якого суддею Воронковим Д.В. було прийняте рішення про розгляд цього клопотання пізніше, під час розгляду цієї справи.

В судовому засіданні 08.05.2019р. суддя Воронков Д.В. пообіцяв, що він розгляне справу до закінчення його перебування на посаді судді Слов`янського міськрайонного суду, тобто до липня 2019 року.

Вважають що в такій заяві головуючого у справі вбачається упередженість: вирішення питання щодо відмови у призначенні у справі повторної комплексної посмертної судово-психіатричної експертизи до видалення до нарадчої кімнати, вирішення зазначеного питання без допиту експертів, без вивчення доводів, які будуть викладені в клопотаннях щодо призначення такої експертизи.

Посилаючись на п.5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, просять відвести суддю Воронкова Д.В. від розгляду справи № 234/8568/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Бігуг Віталія Валерійовича, треті особи: Орган опіки та піклування Слов`янської міської ради Донецької області, ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України розгляд заяви про відвід здійснювався без повідомлення учасників справи.

При вивчені матеріалів справи та перевірці доводів, викладених в заяві про відвід судді, підстав для задоволення заяви не встановлено, з огляду на наступне:

Відповідно до ч.2, 3 та 8 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість; Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід; Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Згідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України, відвід має бути вмотивованим.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України Законом від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини в рішенні по справі «Білуха проти України» від 9 листопада 2006 року зазначив, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 3 травня 2007 року зазначено, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Стосовно об`єктивної складової неупередженості суддів, то у справі "Фей проти Австрії" суд вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників цивільного процесу.

Отже, при вирішенні питання про відвід судді (складу суду) необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).

Слід зазначити, що у відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляду справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Нормами ЦПК України передбачений обов`язковий вихід суддів до нарадчої кімнати при винесені ухвали про призначення експертизи; діючим цивільно-процесуальним законодавством України не передбачено обов`язковий вихід судді до нарадчої кімнати для прийняття рішення про відмову у призначені експертизи. Разом з тим, вказівка адвоката Прокопчука О.М. стосовно того, що судді Проніну С.Г. потрібно піти до нарадчої кімнати виходить за межі його компетенції, як представника первісного позивача по справі.

Висловлювання суддею бажання не може бути свідченням порушенням прав сторін по справі.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання, не може бути підставою для відводу (ч.4 ст. 36 ЦПК України).

Отже, суд дійшов висновку про те, що заява про відвід судді є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36, 37, 40, 258, 261 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представників позивача адвокатів Чередниченко Ю.В., Виноградської О.В. про відвід судді Слов`янського міськрайонного суду Воронкова Д.В. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Бігуг Віталія Валерійовича, треті особи: Орган опіки та піклування Слов`янської міської ради Донецької області, ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після підписання її суддею та оскарженню не підлягає, але заперечення на ухвалу можливо включити до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Слов`янського міськрайонного суду

Донецької області М.О. Гусинський