Справа №504/2364/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15.07.2019 року смт. Доброслав

Суддя Комінтернівського районного суду Одеської області Жовтан П.В., розглянувшипозовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про виділення в натурі частки із спільної часткової власності та визнання права власності на виділену частку,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про виділення в натурі частки із спільної часткової власності та визнання права власності на виділену частку.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суддя приходить до наступного.

Згідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.).

Так, позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру і одну вимогу немайнового характеру.

Тому, судовий збір за вимогу немайнового характеру повинен складати 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.), не сплачений ним, а отже підлягає сплаті.

Стосовно судового збору за вимоги майнового характеру суддя вказує наступне.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду.

Проте, в супереч ст.175 ЦПК України, позивачем не надано доказів визначення ціни позову. З поданих матеріалів неможливо встановити дійсну вартість спірного майна.

Таким чином, позивачу слід надати докази визначення ціни позову, з врахуванням цього сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру за ставками, зазначеними вище.

Крім того, всупереч ст.175 ЦПК України, в позовній заяві не вказано номери засобів зв`язку позивача (зазначено, що засобів зв`язку немає, однак це є сумнівним в умовах сьогодення).

Також, в попередньому (орієнтовному) розрахунку сум судових витрат, позивач вказує суму 384, 20 грн. за забезпечення доказів, однак а ні клопотання про забезпечення доказів, а ні самої квитанції на вказану суму до позову не долучено.

Вищевикладене дає підставу судді зробити висновок про неналежне оформлення позовної заяви у відповідності до ст. 175, 177 ЦПК України.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про виділення в натурі частки із спільної часткової власності та визнання права власності на виділену частку- залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

У разі не усунення зазначених недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: П.В. Жовтан