УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2019 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Лукінової К.С.,

за участю секретаря: Лежньов О.Р.

представника позивача: ОСОБА_1

відповідач: ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні у м. Дніпро заяву ОСОБА_2 про скасування заочного рішення у цивільній справі № 200/17337/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , треті особи: Шевченківський районний відділ в м. Дніпрі Головного Управління Державної міграційної служби у Дніпропетровській області, комунального підприємства «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

До Бабушкінського районного суд міста Дніпропетровська надійшла заява відповідача ОСОБА_2 про скасування заочного рішення у цивільній справі № 200/17337/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , треті особи: Шевченківський районний відділ в м. Дніпрі Головного Управління Державної міграційної служби у Дніпропетровській області, комунального підприємства «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Згідно протоколу передачі судової справи від 18 квітня 2019 року для розгляду зави визначено суддю Лукінову К.С. та передано судді для розгляду 23 квітня 2019 року згідно контрольного журналу судових справ і матеріалів, переданих для розгляду судді.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 25 квітня 2019 року заяву про перегляд заочного рішення прийнято до провадження та призначено судовий розгляд.

В обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення відповідач зазначав, що відповідач не приймав участь у судовому розгляді даної справи, позовної заяви та викликів до суду не отримував. Про існування заочного рішення відповідач дізнався 10 березня 2019 року коли його намагалися висилити з квартири. Крім того позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки відповідач весь час проживав в спірній квартирі. У зв`язку з чим просить суд, скасувати заочне рішення і поновити його право користуватись квартирою.

Представником позивача надані усні заперечення у яких він зазначив, що твердження відповідача про не отримання відповідачем судових повісток є хибним, оскільки в матеріалах справи є поштова кореспонденція, яка направлялася на адресу відповідача. Крім того, відповідачем не наведено обставин, за яких рішення можна вважати не вірним.

У судовому засідання представник позивача заперечував щодо задоволення заяви про перегляд заочного рішення, просив відмовити.

Відповідач наполягав на задоволенні заяви про перегляд заочного рішення , надав пояснення аналогічні викладеним у заяві.

Суд оглянувши матеріали справи, матеріали заяви про перегляд заочного рішення приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 12 Цивільного процесуального кодексу Українивстановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Як встановлено з матеріалів справи, 05 грудня 2017 року ухвалено заочне рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_3 задоволено. Визнано ОСОБА_2 таким, що втратив право користування кімнатою АДРЕСА_1 та знято його з реєстрації за вказаною адресою. Стягнуто судові витрати.

Згідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як зазначає відповідач, він не отримував ані позовної заяви, ані судового виклику до суду, проте як випливає з матеріалів цивільної справи судом направлялися позовна заява з додатками та повідомлення щодо виклику до суду та дані поштові відправлення були отримані відповідачем. При цьому відповідачем не надано суду будь-яких належних та допустимих доказів того, що він не отримував вказаних документів, а їх отримала інша особа.

Відповідно до п.п. 91, 99, 100, 101 Правил надання послуг поштового звязку, затверджених постановою Кабінету міністрів України № 270 від 05 березня 2009 року поштові відправлення, поштові перекази доставляються оператором поштового зв`язку адресатам на поштову адресу або видаються/виплачуються в об`єкті поштового зв`язку.

Рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім`ї за умови пред`явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв`язки з адресатом.

У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

У разі, коли адресата неможливо повідомити про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу за номером телефону, зазначеним відправником у поштовій адресі, до його абонентської поштової скриньки вкладається повідомлення про надходження такого поштового відправлення, поштового переказу.

Відповідно до ч.ч. 3, 9ст.130 ЦПК Україниякщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

У разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.

Таким чином, відповідач був належним чином сповіщений про час та місце розгляду справи судом.

Зазначене свідчить про те, що відповідач мав можливість подати відзив на позовну заяву в якому викласти свої заперечення на позовні вимоги.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

У відповідності до частини 1статті 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, вищевикладене свідчить про те, що метою процедури перегляду заочного рішення є надання можливість відповідачу, який не брав участі у судовому засіданні з поважних причин, і при цьому був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, у встановленому процесуальним законом порядку, подати суду свої обґрунтовані докази - заперечення проти позову.

Також, суд звертає увагу на зміст частини 1статті 76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, а нормою частини 1статті 81 цього Кодексувстановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При чому, суд звертає увагу, що для скасування заочного рішення обов`язковим є наявність обох підстав одночасно.

Натомість відповідачем при розгляді заяви про перегляд заочного рішення не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, з урахуванням вищенаведеного, вважає за необхідне заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 284- 287 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_2 про скасування заочного рішення у цивільній справі № 200/17337/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , треті особи: Шевченківський районний відділ в м. Дніпрі Головного Управління Державної міграційної служби у Дніпропетровській області, комунального підприємства «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч.4 ст. 287ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення суду без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку встановленому цим Кодексом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених участині другійстатті 358 цього Кодексу.

Пунктом 15.5 Перехідних положень ЦПК України передбачено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя К.С. Лукінова