Справа № 361/4251/19
Провадження № 2/361/2690/19
У Х В А Л А

18 червня 2019 року Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, поділ майна,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2019 року представник позивача звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 2001 року по лютий 2018 року, також просив розділити майно, а саме у вигляді об`єктів нерухомого майна: двоповерхового будинку із майстернею, загальною площею 250, 0 кв.м.; будиночку загальною площею 40,0 кв.м., що розташовані на земельній ділянці із кадастровим номером НОМЕР_1 площею 0,0750 га за адресою: АДРЕСА_1 , а також визначити частки майна наступним чином: двоповерховий будинок із майстернею, загальною площею 250 кв.м. за ОСОБА_2 , будиночок загальною площею 40,0 кв.м. за ОСОБА_1 , компенсацію різниці вартості між об`єктами незавершеного будівництва на користь ОСОБА_1

Дана позовна заява надійшла до суду в електронному вигляді та містить зазначення про те, що документ сформовано в системі Електронний суд.

Згідно із частиною другою статті 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі й підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до частини восьмої статті 14 ЦПК України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (надалі ЄСІТС), можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України Про електронний підпис, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до частини тринадцятої статті 14 ЦПК України, положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Частиною восьмою статті 43 ЦПК України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до вищезазначених норм ЦПК України тачастини першої статті 5 Закону України Про електроннідокументи таелектронний документообігвизначено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (частини перша та друга статті 6 зазначеного Закону). Відповідно до частини першої статті 7 Закону України Про електронні документи та електронний документообігоригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі, з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України Про електронний цифровий підпис.

Згідно із статтею 1 Закону України Про електронний цифровий підпис, електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

Так, відповідно до частин п`ятої та шостої статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

За змістом підпункту 15.15 пункту 15 розділу XIIІ Перехідних положеньЦПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті Голос України та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Відповідно до підпункту 15.1 пункту 15 розділу XIIІ Перехідних положеньЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі, без надання копій позовної заяви з додатками для відповідача.

У номері газети Голос України від 01 березня 2019 року опубліковано повідомлення про відкликання ДСА України оголошення, опублікованого в газеті Голос України від 01 грудня 2018 року щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Станом на дату надходження даної позовної заяви в електронній формі до Броварського міськрайонного суду Київської області, Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему не затверджено, відтак відсутні правові підстави для звернення до суду в системі Електронний суд та унеможливлює її прийняття судом саме в електронній формі.

Враховуючи викладене, до початку функціонування в Україні Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи всі документи повинні подаватися в паперовому вигляді, а письмові заяви повинні мати власноручний підпис позивача (представника позивача).

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин справи, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З огляду на викладене, позовна заява не є належним чином оформленою та подана до суду з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства, який діє на час подачі позовної заяви.

Відповідно до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у стаття 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Із поданої позовної заяви вбачається, що позивач бажає розподілити майно, а саме два незавершеним будівництвом будинки, що є вимогами майнового характеру.

Зважаючи на зміст позовних вимог, позивачу слід більш чітко визначити спосіб захисту своїх майнових прав, та відповідно конкретизувати позовні вимоги, а саме пункт 3, та визначити розмір компенсації різниці вартості об`єктів незавершеного будівництва, надавши про це підтверджуючи документи.

Позивачу необхідно зазначити, чим (якими документами) підтверджується наявність зазначеного майна (матеріалів), що є предметом даного спору, а також зазначити, чим підтверджується спільна участь сторін коштами або працею в набутті спірного майна.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Однак, подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки не містить ціни позову.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст.176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 4 Закону України Про судовий збір визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак, при подачі позовної заяви позивачем не сплачено судовий збір у розмірі визначеному Законом України Про судовий збір.

Суд у даному випадку, позбавлений можливості визначити точну суму судового збору, яка підлягає сплаті, оскільки позивач у позовній заяві не вказала ціну позову та не долучила документів, якими визначається вартість майна, про поділ якого просить позивач.

Виходячи з наведеного, на підставі ст.185 ЦПК України позовну заяву слід залишити без руху для усунення вказаних вище недоліків.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, поділ майна, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків - 5 днів з дня отримання ухвали та роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде визнана неподаною та повернена позивачу з усіма додатками до неї.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.Г. Радзівіл