справа №176/354/19
провадження №2/176/346/19
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

28 травня 2019 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Гусейнова К.А.,

секретаря с/з Яценко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Жовті Води позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про усунення перешкод в користуванні, володінні та розпорядженні житловим приміщенням, що належить на праві власності, -

В С Т А Н О В И В:

В лютому 2019 року ОСОБА_1 завернулась до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області із позовом, де просила визнати відповідача ОСОБА_4 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 , усунувши таким чином перешкоди в користуванні, володінні та розпорядженні зазначеним житловим приміщенням.

В обґрунтування своїх вимог позивач посилалась на те, що їй на праві власності належить 2/3 частки квартири АДРЕСА_1 , ще 1/3 частка цієї квартири належить її дочці ОСОБА_3 . Однак, фактично даною квартирою користується лише вона. У квартирі, окрім неї зареєстрована її друга дочка ОСОБА_5 , яка у даній квартирі не проживає. На даний час ОСОБА_5 проживає за межами України. Наразі її адреса позивачці невідома, спілкується з нею лише в соціальних мережах. Їй лише відомо що на даний час дочка за контрактом працює у Голандії. Таким чином, її реєстрація у спірній квартирі носить суто формальний характер, однак це створює позивачці певні перешкоди у користуванні та розпорядженні квартирою, зокрема вона позбавлена можливості продати дану квартиру, що змусило її звернутись до суду за захистом своїх порушених прав.

Сторони у судове засідання не з`явились.

Від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги підтримує, наполягає на їх задоволенні.

Матеріали справи містять нотаріально завірену заяву третьої особи ОСОБА_3 , яка також просить суд розглянути справу без її участі, оскільки проживає за межами України. Позовні вимоги підтримує.

Відповідач ОСОБА_5 у судові засідання не з`являється, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті «Судової Влади України».

Приймаючи до уваги те, що судом виконані вимоги щодо повідомлення відповідача про слухання справи у спосіб передбачений законом та з огляду на те, що відповідач не подала відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд вважає, що є передбачені ст.ст. 280,281 ЦПК України підстави для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі письмових доказів та у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності від 08 вересня 1995року, виданого міським комітетом приватизації на квартиру АДРЕСА_1 , її власниками є ОСОБА_6 , ОСОБА_1 та ОСОБА_7 (а.с.9).

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 10.12.2018 року, посвідченогоприватним ноатріусом Жовтоводського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кубай Л.В. спадкоємицею 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є ОСОБА_1 . /а.с.12/

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 , виданого в м .Москві Дворець № 4 , інший власник квартири, ОСОБА_7 у зв`язку із укладенням шлюбу 09.08.2001 року, актовий запис №2214, змінила своє прізвище на « ОСОБА_8 » /а.с.15/.

Розміри часток кожного власника у квартирі АДРЕСА_1 підтверджуються відповідними витягами з державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно даних витягів, розмір частки квартири, яка знаходиться у власності ОСОБА_1 складає 2/3, а ОСОБА_3 1/3 /а.с.10,11,12/.

Як вбачається з довідки про склад сім`ї виконавчого комітету Жовтоводської міської ради №1/1-571 від 29 січня 2019 року у вищезазначеній квартирі зареєстровані проживаючими ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 /а.с.8/.

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 від 29.07.2004 року, виданого в м.Москві Дворець №4, ОСОБА_9 у зв`язку із реєстрацією шлюбу 29.07.2004 року, змінила своє прізвище на « ОСОБА_10 », атовий запис про шлюб №3213 /а.с.17/.

Із пояснень позивачки у позовній заяві вбачається, що відповідачка не проживає у квартирі АДРЕСА_1 із 1990 року.

Дані пояснення позивачки підтверджуються актом від 12 квітня 2019 року за підписом сусідів ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , які підтвердили те, що ОСОБА_9 , яка значиться зареєстрованою в кв. АДРЕСА_1 в зазначеній квартирі не проживає з 1990 року з того часу, коли сім`я ОСОБА_1 виїхала до Якутії ( а.с.38).

Також, матеріали справи містять власну заяву ОСОБА_5 , засвідчену нотаріусом 30.10.2017 року, де ОСОБА_5 просить зняти її з реєстрації по квартирі АДРЕСА_1 та повідомляє, що не має на даний час громадянства України та не має змоги особисто з`явитись для зняття з реєстрації з вищезазначеного житлового приміщення /а.с.18/.

Позивачка ОСОБА_1 , ставлячи питання про визнання відповідачки ОСОБА_5 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 , посилається на те, що відповідачка в спірній квартирі не мешкає, а вона, в свою чергу, змушена оплачувати комунальні послуги за особу, яка фактично не проживає і не користується житлом, також позивач позбавлена можливості продати квартиру, що створює їй перешкоди у користуванні власністю.

Відповідно до ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Згідно ч.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійснені.

Відповідно до ст.386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

У відповідності до ст.405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.

Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

За змістом ст. 72 ЖК України дозволяється в судовому порядку визнати особу такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки.

Із роз`яснень, викладених в п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року №2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» слідує, що відповідно до ст.107 ЖК наймач або член його сім`ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття, незалежно від пред`явлення позову про це.

Оскільки відповідач, не проживає і не користується даним житловим приміщенням з 1990 року, не виявила наміру проживати у квартирі АДРЕСА_1 вчиненням відповідних дій, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими і підлягають задоволенню і ОСОБА_13 слід визнати такою, що втратила право користування зазначеним жилим приміщенням.

При цьому, суд враховує, що обставин, які б свідчили, що позивач та/або будь-які інші особи коли-небудь перешкоджали відповідачу в користуванні квартирою, та/або що з цього питання відповідач зверталася до суду або до правоохоронних органів (до звернення позивачів до суду із даним позовом) судом не встановлено. Крім того, судом не встановлено обставин, які б свідчили, що відповідно до пунктів 1-7 ст.71 ЖК України за відповідачем зберігається спірне жиле приміщення понад одного року.

Відповідно до ст. 7 Закону України від 11 грудня 2003 року «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в України» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється зокрема на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Також, на користь позивачки з відповідача має бути стягнуто судовий збір у розмірі 768,40 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 131, 141, 247, 263-265, 273, 280-282, 287, 288, 354-355 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні, володінні та розпорядженні житловим приміщенням, що належить на праві власності - задовольнити.

Визнати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , такою, що втратила право користування жилим приміщенням, розташованим за адресою: АДРЕСА_4 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованої проживаючою за адресою: АДРЕСА_4 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ІНН НОМЕР_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_4 судові витрати в сумі 768 грн. 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду через Жовтоводський міський суд.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області К.А.Гусейнов