ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«04» червня 2019 року

м. Харків

справа № 642/4252/16-ц

провадження № 22ц/818/2230/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В. (суддя-доповідач),

суддів - Бровченка І.О., Пилипчук Н.П.,

за участю секретаря - Ігнатової Т.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі - фізична особа-підприємець ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Сучасний Модерн»

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасний Модерн» на ухвалу Ленінського районного суду м. Харкова від 27 лютого 2019 року у складі судді Гримайло А.М.

в с т а н о в и в:

У липні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 ?ячеславівни та Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасний Модерн» про захист прав споживачів, сплату неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди, який у подальшому уточнив, та просив розірвати договір купівлі-продажу золотих годинників «Мактайм» вартістю 25 939,76 грн., механічні, артикул 527215, вагою 19,36 гр., номер корпусу 249779, укладений між ОСОБА_1 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 ; зобов`язати фізичну особу-підприємця ОСОБА_2 відшкодувати вартість товару в розмірі 25 939,76 грн.; стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 неустойку за кожний день затримки вимоги на усунення недоліків товару в сумі 35 018,68 грн.; стягнути солідарно з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 та Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасний модерн» в рахунок відшкодування моральної шкоди 100 000,00 грн.

26 лютого 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про призначення у справі судової психологічної експертизи для з`ясування його психологічного стану та можливого заподіяння йому моральної шкоди у зв`язку з неякісним проведенням гарантійного ремонту придбаного ним годинника.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 27 лютого 2019 року у справі призначено судову психологічну експертизу, на вирішення якої поставлено питання: чи є ситуація, що досліджується по справі, психотравмувальною для ОСОБА_1 .?; якщо так, чи завдано ОСОБА_1 страждання (моральна шкода)?; якщо ОСОБА_1 завдано моральної шкоди, то який розмір становить можлива компенсація? Проведення експертизи доручено Харківському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України; попереджено експертів про кримінальну відповідальність за неправдивий висновок згідно статей 384, 385 КК України; в розпорядження експертів надано матеріали цивільної справи № 642/4252/16-ц; 2/642/561/19; оплату за проведення судової експертизи покладено на позивача; провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Не погоджуючись з ухвалою суду, Товариство з обмеженою відповідальністю «Сучасний Модерн» подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу суду скасувати та винести постанову, якою відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про призначення судової психологічної експертизи; справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що порушено норми процесуального права.

Вважав, що суд не надав можливості учасникам справи узгодити експертну установу; що у справі вже було призначено судову психологічну експертизу, на вирішення якої поставлено ті ж самі питання, однак вона не проведена у зв`язку з ненаданням додаткових матеріалів за клопотанням експерта та нездійсненням оплати позивачем; що позивач ухиляється від проведення експертизи, тож має бути визнано факт відсутності спричинення йому моральної шкоди; що зупинення провадження у справі на час проведення експертизи порушує розумні строки розгляду справи; що оскаржувана ухвала не містить мотивів, з яких суд дійшов висновку про доцільність призначення експертизи, а також не мотивовано висновок щодо того, для з`ясування яких саме обставин необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право; що в ухвалі не вказано строк набрання нею законної сили, а також зазначено порядок оскарження, що не відповідає ЦПК України.

Відзивів на апеляційну скаргу від учасників справи до суду апеляційної інстанції не надходило.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, пояснення з`явившихся учасників справи, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасний Модерн» необхідно задовольнити частково, ухвалу суду - змінитн в частині оскарження.

При цьому судова колегія виходить з наступного.

Ухвала суду першої інстанції, з висновком якої в цій частині погоджується судова колегія, мотивована тим, що для з`ясування обставин, які мають значення для вирішення справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, та сторонами висновки експертів не надано, отже, наявні підстави для призначення експертизи у справі.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1 статті 81 ЦПК України).

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд також може призначити декілька експертиз. У випадках, коли в справі щодо одного й того ж предмета проведено декілька експертиз, у тому числі комплексну, комісійну, додаткову чи повторну, суд повинен дати оцінку кожному висновку з точки зору всебічності, повноти й об`єктивності експертного дослідження.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта (частини 4, 5 статті 103 ЦПК України).

У провадженні суду першої інстанції перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 та Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасний Модерн» про захист прав споживачів, сплати неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди.

Як вбачається з матеріалів справи спір між сторонами виник у зв`язку з купівлею ОСОБА_1 золотого годинника, який, на думку позивача, є товаром неналежної якості, оскільки він змушений неодноразово звертатися до відповідача за проведенням його ремонту, що здійснювався неякісно, із заміною механічного механізму годинника на кварцевий, що є підставою для розірвання договору, а також відшкодування завданої йому моральної шкоди.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 4 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону.

Частинами 1 - 3 статті 23 ЦК України та роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди слід виходити з характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно пунктів 6.3., 6.4. розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Пунктом 6.6. Інструкції до орієнтовного переліку питань, що ставляться на вирішення такої експертизи, віднесено питання: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? якщо так, чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)? чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Як вбачається з матеріалів справи спір між сторонами виник, зокрема, з приводу відшкодування моральної шкоди, спричиненої позивачу внаслідок придбання товару та його неякісного ремонту. Отже, наявність такої шкоди, а також розмір можливої грошової компенсації за спричинені страждання входять до предмету доказування у справі, та від визначення таких обставин залежить правильне вирішення спору.

Призначення судової психологічної експертизи необхідно для встановлення факту моральних страждань позивача та визначення ступеня психотравмуючого впливу ситуації, пов`язаної з неякісним ремонтом придбаного ним товару.

Для з`ясування зазначених питань необхідні знання у сфері іншій, ніж право, оскільки суд не є фахівцем у галузі психології.

Враховуючи, що судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим, ухваленим на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, судова колегія вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо необхідності призначення у справі психологічної експертизи для встановлення обставин, якими обґрунтовано позовні вимоги.

Доводи апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасний модерн» щодо того, що судом не надано можливості сторонам узгодити експертну установу, судовою колегією не приймаються, виходячи з наступного.

Згідно частини 3 статті 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експерту установу самостійно.

У клопотанні про призначення судової психологічної експертизи від 26 лютого 2019 року позивач просив доручити проведення експертизи Харківському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (а. с. 182-183, том 2).

Як вбачається з протоколу судового засідання від 26 лютого 2019 року та технічного звукозапису у судовому засіданні під час обговорення клопотання про призначення експертизи були присутні як представник позивача, так і представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасний модерн». При цьому, представник товариства повністю заперечувала проти призначення експертизи та пропозицій щодо експертної установи для її проведення не висловлювала.

За таких умов посилання товариства щодо ненадання можливості узгодити експертну установу, є безпідставними.

Крім того, листом від 25 березня 2019 року №19/121/13-1564 Харківський науково-дослідний експертно-криміналістичний центр повідомив суд першої інстанції, що в ньому відсутні судові експерти із правом проведення судової психологічної експертизи, у зв`язку з чим її проведення є неможливим (а. с. 210, том 2).

Однак, неможливість проведення судової психологічної експертизи у вказаній експертній установі також не є підставою для скасування оскаржуваної ухвали, оскільки на час її постановлення були наявні передбачені законом підстави для призначення експертизи.

Доводи товариства щодо того, що у справі вже було призначено судову психологічну експертизу, на вирішення якої поставлено ті ж самі питання, однак вона не проведена у зв`язку з ненаданням додаткових матеріалів за клопотанням експерта та нездійсненням оплати позивачем; що позивач ухиляється від проведення експертизи, тож має бути визнано факт відсутності спричинення йому моральної шкоди, судовою колегією також не приймаються, виходячи з наступного.

Дійсно, у листопаді 2017 року представник позивача звертався до суду з аналогічним клопотанням про призначення судової психологічної експертизи та ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 02 травня 2018 року у справі призначалась судова психологічна експертиза, на вирішення якої поставлені питання, тотожні поставленим оскаржуваною ухвалою, однак її проведення було доручено іншій експертній установі - Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз імені Засл. Проф. М.С. Бокаріуса (а. с. 109-110, том 2).

05 липня 2018 року експертом Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені Засл. Проф. М.С. Бокаріуса направлено до суду клопотання про надання додаткових матеріалів (вихідних даних), необхідних для проведення експертизи №14723, у якому просив надати на дослідження показання позивача щодо спричинення йому моральної шкоди та докладні матеріали, що характеризують ОСОБА_1 , а також здійснити оплату експертизи у розмірі 14 300,00 грн. (а. с. 112-114, том 2).

У зв`язку з тим, що зазначене клопотання не було задоволено та не здійснено оплату за проведення експертизи до суду надійшло повідомлення про неможливість надання висновку експертизи №14723 від 29 серпня 2018 року (а. с. 135-136, том 2).

У судовому засіданні суду першої інстанції 26 лютого 2019 року представник позивача пояснив, що невиконання клопотання експерта викликано об`єктивною неможливістю ОСОБА_1 . сплатити значну суму коштів, якої на час призначення першої експертизи він не мав.

Враховуючи викладене та факт того, що позивачем заявлено вдруге клопотання про призначення експертизи, відсутні підстави вважати, що ОСОБА_1 ухиляється від її проведення.

Оскільки судову психологічну експертизу, призначену ухвалою суду від 02 травня 2018 року, не проведено, однак обставини, для з`ясування яких її було призначено, мають значення для правильного вирішення справи, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку щодо задоволення клопотання позивача та доцільності призначення експертизи вдруге.

Твердження товариства щодо того, що зупинення провадження у справі на час проведення експертизи порушує розумні строки розгляду справи, також до уваги не приймаються.

Дійсно, справа перебуває у провадженні суду тривалий час, адже провадження відкрито ще 01 серпня 2016 року. Однак, тривалий розгляд справи обумовлений тим, що судові засідання неодноразово відкладались за клопотаннями сторін, до участі у справі залучались нові представники, у сторін виникала необхідність ознайомлення з матеріалами справи, задоволені клопотання щодо витребування доказів, а також позовну заяву було залишено без розгляду та певний час тривав розгляд апеляційної скарги на відповідну ухвалу суду. Також по справі вже призначались експертизи та вона перебувала в експертній установі. Таким чином, тривалий розгляд справи обумовлений як поведінкою сторін, так і об`єктивними обставинами.

Крім того, дотримання розумних строків розгляду справи не може переважати над необхідністю повного і всебічного встановлення обставин справи, ґрунтовної та об`єктивної оцінки доказів, зокрема, висновків експертизи.

Доводи апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасний модерн» щодо того, що оскаржувана ухвала не містить мотивів, з яких суд дійшов висновку про доцільність призначення експертизи, а також не мотивовано висновок щодо того, для з`ясування яких саме обставин необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, є необґрунтованими, оскільки як вбачається з матеріалів справи суд першої інстанції дійшов висновку про необхідність призначення експертизи на підставі того, що для з`ясування обставин спричинення позивачу моральної шкоди необхідні спеціальні знання.

Разом з тим, судова колегія звертає увагу на те, що судом першої інстанції в абзаці сьомому резолютивної частини помилково зазначено, що ухвала оскаржується тільки в частині зупинення.

Так, статтею 353 ЦПК України передбачено вичерпний перелік ухвал, які підлягають оскарженню в апеляційному порядку.

Зокрема, пунктом 12 частини 1 цієї статті передбачено, що окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо призначення експертизи.

За таких обставин абзац сьомий резолютивної частини ухвали необхідно викласти в наступній редакції: «Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення».

В іншій частині ухвалу суду постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для її зміни або скасування не вбачається.

Оскільки справа по суті спору не розглядалась, питання щодо перерозподілу судових витрат за подачу апеляційної інстанції не вирішується.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п. 2 ч. 1 ст.374, ст.376, ст. ст. 381 - 384, 389 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасний Модерн» - задовольнити частково.

Ухвалу Ленінського районного суду м. Харкова від 27 лютого 2019 року - змінити в частині оскарження та викласти абзац 7 резолютивної частини ухвали в наступній редакції.

«Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення».

В іншій частині ухвалу суду - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною, касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді І.О. Бровченко

Н.П. Пилипчук

Повний текст постанови складено 05 червня 2019 року.