Провадження № 2/760/1771/19
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 квітня 2019 року Солом'янський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді - Букіної О.М.
при секретарі - Кривулько С.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві за правилами спрощеного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, Відділ реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації, Головного управління ДМС у м. Києві про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації, -
Позивач звернувся до суду з позовом та просить визнати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1.
Вказує, що в квартирі також зареєстровані його син - ОСОБА_4, ОСОБА_2, яка є колишньою дружиною ОСОБА_4 та онука ОСОБА_3
Зазначає, шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу від 12.01.2010.
Позивач посилається, що відповідачі не проживають у вказаній вище квартирі, участі в оплаті житлово-комунальних послуг не приймають.
Вважає, що відповідачі не проживають у спірній квартирі без поважних причин понад рік, а тому втратили право користування житловим приміщенням.
З огляду на викладене, позивач просив задовольнити позов.
10.07.2018 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Букіній О.М.
Ухвалою суду від 11.07.2018 позовну заяву було залишено без руху та надано строк на усунення недоліків.
12.09.2018 позивачем усунуто недоліки позовної заяви.
Ухвалою суду від 14.09.2018 в справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правила спрощеного провадження з викликом сторін.
19.12.2018 судом зроблено запит до
Відзив на позовну заяву відповідачами не подано.
Позивач в судове засідання не з'явився, проте представником позивача подано заяву в якій просить справу слухати у його відсутність та в разі неявки відповідачів в судове засідання не заперечує проти винесення заочного рішення.
Відповідачі у судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином у порядку, визначеному ч. 1 ст. 130 ЦПК України.
Про причину неявки суд до відома не поставили.
Судові повістки, що направлялась на їх адресу за зареєстрованим місцем проживання, не отримані останніми та повернулися до суду у зв'язку з закінченням терміну зберігання.
Відповідно до ч. 3, 5, 8 ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання.
У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.
Враховуючи вимоги даної норми закону суд вважає повідомлення відповідачів про час розгляду справи належним.
Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:
1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
3) відповідач не подав відзив;
4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Виходячи з цього, враховуючи думку представника позивача, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.
Третя особа-ОСОБА_4 в судове засідання не з"явився, проте 12.04.2019 надав до канцелярії суду листа про слухання справи у його відсутності та проти позову не заперечує .
Представник відділу реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації в судове засідання не з'явився, проте як вбачається з матеріалів справи, представником подано заяву про розгляд справи за його відсутності.
Представник Головного управління ДМС у м. Києві в судове засідання не з'явився, проте як вбачається з матеріалів справи, представником подано заяву про розгляд справи за його відсутності.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи квартира АДРЕСА_1 неправатизована.
Згідно матеріалів справи вбачається, що у спірній квартирі зареєстровано чотири особи: позивач, його син- - ОСОБА_4, колишня невістка - ОСОБА_2 та онука ОСОБА_3
Згідно копії свідоцтва про розірвання шлюбу від 12.10.2010 встановлено, що шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 розірвано ( а.с. 14).
Відповідно до ст. 163 ЖК України, у разі тимчасової відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається займане житлове приміщення у випадках і в межах строків, установлених ч. 1, ч. 3 п. 1, 5, ч. 4 ст. 71 ЖК України. Тимчасова відсутність наймача та членів його сім'ї не звільняє їх від виконання обов'язків за договором найму жилого приміщення.
Відповідно до ст. 71 ЖК України, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.
Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року з наступними змінами та доповненнями „Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами житлового кодексу України", у справах про визнання наймача або члена його сім'ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. Наймачеві або членові його сім'ї, який був відсутній понад встановлений строк, суд вправі з цих мотивів відмовити в позові про захист порушеного права (вселення, обмін, поділ жилого приміщення, тощо).
Відповідно до статей 6, 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» громадянин України, а також іноземець або особа без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах, зобов'язанні протягом десяти днів після прибуття до нового місця проживання зареєструвати місце проживання. Зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду, свідоцтва про смерть.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_2 після розірвання шлюбу з ОСОБА_4, тобто у січні 2010,забрала дитину ОСОБА_3 та добровільно залишила спірну квартиру. Місце перебування відповідачів, позивачу не відомо, що також підтверджується письмовими поясненнями ОСОБА_4
Також з матеріалів справи вбачається, що відповідачі не цікавляться спірною квартирою, не приймають участі в її утримані та не сплачують комунальних платежів.
З письмових ОСОБА_6 сусідки позивача вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не проживають в спірній квартирі протягом останніх 17 років (а.с.46).
Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Оцінюючи наявні у справі докази, суд вважає встановленим, що відповідачі, хоча і значаться зареєстрованими у спірній квартирі, однак у спірному житлі не проживають без поважних причин понад встановлений законом строк, будь-якої участі в оплаті комунальних послуг та утриманні житла не приймають.
Доказів того, що відповідачам чинилися перешкоди у користуванні спірною квартирою, в матеріалах справ відсутні.
З огляду на викладене, суд вважає, що вимоги позивача про визнання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1, обґрунтовані та підлягають задоволенню.
Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.
Таким чином, з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підлягає стягненню на користь позивача сума судового збору в розмірі 352,40 грн. з кожного.
Керуючись ст.ст.63, 71,72 ЖК України, ст.ст. 3, 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Відділ реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації, Головного управління ДМС у м. Києві про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації, задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 (ІПН невідомо, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1) та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5 (ІПН невідомо, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6 (ІПННОМЕР_1, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1) судовий збір у розмірі 352,40 грн. з кожного.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Букіна О.М.