справа №176/893/19
провадження №2/176/470/19
РІШЕННЯ

Іменем України

05 червня 2019 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Гусейнова К.А.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

В квітні 2019 року ПАТ КБ «Приватбанк» звернувся до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором на загальну суму 12207,50 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідно до укладеного договору № б/н від 06.06.2006 року відповідач отримав кредит в сумі 2000 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Позивач свої зобов`язання за договором виконав надавши відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. Натомість відповідач не надавав своєчасно грошові кошти для погашення заборгованості за кредитним договором, у зв`язку з чим станом на 21.03.2019 року, має заборгованість в сумі 12207,50 грн., з яких: 1013,54 гривні - заборгованість за тілом кредита; 2512,60 гривні - заборгованість за простроченим тілом кредита; 6373,86 грн. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 1250,00 грн. нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн., а також відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг 500 гривень - штраф (фіксована частина), 557,50 грн. штраф (процентна складова). На підставі чого позивач просить стягнути з відповідача на свою користь зазначену суму заборгованості та судові витрати.

Ухвалою суду від 22 квітня 2019 року відкрите провадження у справі та вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідно до довідок виконавчого комітету Жовтоводської міської ради та адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 знято з реєстрації оскільки останній помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На запит суду з Жовтоводського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, 11.05.2019 року надійшла відповідь за вих. № 14.20.28/425 від 03.05.2019 року про те, що за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян стосовно гр.. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , виявлено актовий запис про смерть №1312 від 23.01.2018 року по Харківському міському відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд приходить до такого.

Згідно зі ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До кредитних відносин застосовуються положення, що регулюють відносини позики.

Відповідно до ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Виходячи із положень ст. 525, ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Судом встановлено, що відповідач за укладеним договором № б/н від 06.06.2006 року отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. Однак, відповідач зобов`язання належним чином не виконував, тому станом на 21.03.2019 року, має заборгованість в сумі 12207,50 грн., з яких: 1013,54 гривні - заборгованість за тілом кредита; 2512,60 гривні - заборгованість за простроченим тілом кредита; 6373,86 грн. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 1250,00 грн. нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн., а також відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг 500 гривень - штраф (фіксована частина), 557,50 грн. штраф (процентна складова), що підтверджується наявними у матеріалах справи розрахунками заборгованості. (а.с.6-12)

Відповідно до довідок виконавчого комітету Жовтоводської міської ради та адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 знято з реєстрації оскільки останній помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . (а.с.42-43)

На запит суду з Жовтоводського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, 11.05.2019 року надійшла відповідь за вих. № 14.20.28/425 від 03.05.2019 року про те, що за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян стосовно гр.. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , виявлено актовий запис про смерть №1312 від 23.01.2018 року по Харківському міському відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області. (а.с.47)

Частиною 1 ст. 608 ЦК України визначено, що зобов`язання припиняється у зв`язку зі смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Законодавець зберігає за кредитором право вимоги у разі смерті боржника у кредитних правовідносинах. У такому випадку відбувається правонаступництво, яке є транслятивним, тобто таким, що переносить права та обов`язки на нового боржника.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). При цьому, за змістом ст. 1218 ЦК України до складу спадкової маси входить сукупність прав та обов`язків, носієм яких був спадкодавець і які переходять до його спадкоємців після відкриття спадщини.

У відповідності до ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. В силу ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Положенням ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Загальні правила пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців визначається, зокрема, статтею 1281 ЦК України, що не підлягають зміні нормами процесуального законодавства.

Стаття 1281 ЦК України передбачає таке:

1. Спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги.

2. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги.

3. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги.

4. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Згідно з абзацом 1 частини другої статті 1282 ЦК України вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено.

Наведене дає підстави для висновку, що Цивільним Кодексом України визнається право кредитора на вимогу до спадкоємців.

Спірні правовідносини допускають спадкоємство, тому підстави для закриття справи немає.

Однак, як встановлено судом вище відповідач ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто установлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини спадкоємцями закінчився 18.07.2018 року. Позивач же з позовом до суду звернувся 10 квітня 2019 року, після закінчення строку на прийняття спадщини.

Згідно повідомлення Жовтоводської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , ніхто із спадкоємців не звертався, спадкова справа в Жовтоводській ДНК не заводилася (а.с.48).

Таким чином, в матеріалах справи відсутні будь-які докази звернення спадкоємців до Державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини після смерті відповідача.

З врахуванням викладеного, суд приходить до переконання, що кредитор спадкодавця, яким у даному випадку є позивач, може пред`являти вимогу лише до спадкоємців, які прийняли спадщину, але в порядку, передбаченому статтею 1281 ЦК України.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Як встановлено судом, відповідач помер, після його смерті спадкова справа не реєструвалася, відомостей про нерухоме майно, яке б значилося за відповідачем, немає, а отже й належних спадкоємців, які б могли відповідати за кредитними зобов`язаннями відповідача, немає, тому суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити.

У відповідності до п.2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається у разі відмови в позові на позивача.

Враховуючи те, що в задоволенні позовних вимог позивача суд відмовляє, то судові витрати по справі слід покласти на позивача.

На підставі викладеного, ст. 1281 ЦК України, керуючись ст. ст. 12,13,76, 81,83,89, 141, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій.

У відповідності до п.п. 15.5 п.15 ч. 1 розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи через Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області.

Суддя Жовтоводського

міського суду К.А. Гусейнов