Справа № 758/3923/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 травня 2019 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

при секретарі - Дідук С. В.,

за участю представника ОСОБА_1 - ОСОБА_6,

представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому засіданні в залі суду м. Києва клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства «ТД «Еліт Сервіс», Подільського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_2 , третя особа: Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), ОСОБА_5 про визнання недійсним результатів прилюдних торгів, скасування державної реєстрації права власності,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Подільського районного суду м.Києва перебуває справа позовом ОСОБА_1 до Товариства «ТД «Еліт Сервіс», Подільського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_2 , третя особа: Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), ОСОБА_5 про визнання недійсним результатів прилюдних торгів, скасування державної реєстрації права власності.

Вимоги позовної заяви обґрунтовані тим, що 07.11.2001 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 було укладено шлюб, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис № 421.

20 липня 2005 року між дружиною позивача ОСОБА_5 та Акціонерним поштово-пенсійним банком «Аваль», який в подальшому перейменовано в ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», було укладено кредитний договір № 014/1179/74/116 від 20.07.2005 року на суму 388 000,00 доларів США зі строком повернення до 20 липня 2015 року.

В забезпечення виконання зобов`язань позичальника щодо повернення кредитних коштів між ОСОБА_1 та АППБ «АВАЛЬ» було укладено Договір поруки від 20 липня 2005 року. Між ОСОБА_5 та АППБ «Аваль» було укладено договір іпотеки, предметом якого були майнові права на квартиру, розташовану у АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовував також тим, що квартиру було придбано в шлюбі ОСОБА_1 та ОСОБА_5 за кошти, які є спільною сумісною власністю подружжя. 19 грудня 2007 року Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради, (КМДА) видано свідоцтво про право власності на вказану квартиру на ім`я ОСОБА_5

Посилався на те, що згоди на укладення вказаного договору іпотеки майнових прав позивач не надавав, при цьому, в рахунок простроченої заборгованості по кредитному договору, Банк звернувся до суду з позовом про стягнення солідарно з ОСОБА_5 та ОСОБА_1 на користь ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» 2 407 087, 97 грн. боргу та заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 22 квітня 2010 року у справі №2-4474/10 позов було задоволено.

14.03.2011 р. ВДВС Подільського районного управління юстиції відкрито виконавче провадження ВП № 24968137 щодо стягнення з ОСОБА_5 на користь ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» 2 407 087, 97 грн. боргу.

Посилаючись на те, що боржником у вказаному виконавчому провадженні була лише ОСОБА_5 , а позивач не був повідомлений про наявність судового рішення та виконавчого провадження, тоді як спірну квартиру було реалізовано з публічних торгів у зазначеному вище виконавчому провадженні, при цьому на прилюдних торгах зареєструвався лише один учасник ОСОБА_2 , яку і було оголошено переможцем торгів з ціною продажу 2507160,00 грн., тобто торги проведені незаконно, позивач звернувся до суду з позовом про визнання недійсними результатів прилюдних торгів та скасування державної реєстрації права власності на спірну квартиру.

З метою забезпечення позовних вимог позивач також звернувся до суду із заявою про забезпечення позову.

Ухвалою судді від 27.03.2019 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в підготовче засідання.

Також, ухвалою від 27.03.2019 було частково задоволено подану одночасно із подачею позову до суду заяву представника позивача про забезпечення позову, та відповідно:

- накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна НОМЕР_1 ;

- заборонено ОСОБА_2 продавати, дарувати, обмінювати чи будь-яким іншим чином відчужувати, а також передавати в іпотеку чи будь-яким іншим чином обтяжувати, квартиру АДРЕСА_1 ;

- заборонено державним та приватним нотаріусам, суб`єктам державної реєстрації прав посвідчувати, реєструвати цивільно-правові угоди, та вчиняти будь-які інші нотаріальні та реєстраційні дії щодо квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

22.04.2019 на адресу суду від представника відповідача ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_2 надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом ухвалою суду від 27.03.2019.

Подане клопотання представник відповідача мотивував тим, що заходи забезпечення позову не можуть вважатись такими, що вжиті підставно, оскільки позивачем не було надано доказів про те, що ОСОБА_2 дійсно мала намір відчужувати спірну квартиру, а надані роздруківки з сайтів про нібито розміщення оголошення про продаж спірної квартири, не існували, були сфальсифіковані позивачем. При цьому номер телефону, який зазначений в оголошеннях про нібито продаж квартири, належить особі, яка не має ніякого відношення до даної квартири та її продажу.

Відповідно до ч.2 ст.158 ЦПК України визначено, що клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

У судовому засіданні представник ОСОБА_2 просив скасувати заходи забезпечення позову, посилаючись на те, що відповідачка разом зі своєю дитиною проживає у спірній квартирі, не має наміру її відчужувати, а накладений арешт порушує її права вільно користуватися та розпоряджатися квартирою.

У судовому засіданні, представник позивача просив відмовити у задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову, посилаючись на те, що заходи забезпечення позову є необхідними, адже існує загроза відчуження квартири. На користь наявності ризиків свідчить позиція, викладена Київським апеляційним судом в постанові від 20.03.2019, якою констатовано факт незаконного проведення прилюдних торгів за участю лише 1 учасника.

Інші учасники справи у судове засідання для розгляду поданої представником відповідача заяви про скасування заходів забезпечення позову не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялись судом.

Заслухавши пояснення представників сторін, вивчивши наявні матеріали справи, мотиви поданого клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що в даному провадженні ухвалою від 27.03.2019 було частково задоволено подану представником позивача заяву про забезпечення позову та накладено арешт на спірну квартиру із забороною здійснювати реєстраційні дії щодо неї. При ухваленні даної ухвали суд виходив з висновку про те, що невжиття заходів забезпечення позову у даному провадженні може утруднити чи призведе до неможливості виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , оскільки відповідач може скористатись правом на відчуження квартири до розгляду справи по суті.

Так, положеннями статті 158 ЦПК України визначено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

При цьому, відповідно до роз`яснень, даних у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Таким чином, враховуючи, що предметом спору є визнання недійсними прилюдних торгів та беручи до уваги ту обставину, що у даному провадженні судове рішення не ухвалено, суд дійшов висновку, що підстав для скасування заходів забезпечення позову не має, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову слід відмовити.

Також, відповідачем при подачі до суду заяви про скасування заходів забезпечення позову не доведено обставин з якими законодавець, в розумінні вимог чинного цивільного процесуального законодавства, пов`язує можливість прийняти такого рішення про скасування заходів забезпечення позову на стадії підготовчого розгляду справи.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.158, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_2 у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства «ТД «Еліт Сервіс», Подільського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_2 , третя особа: Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), ОСОБА_5 про визнання недійсним результатів прилюдних торгів, скасування державної реєстрації права власності,- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня отримання її копії.

Повний текст ухвали суду складено 09.05.2019

СуддяТ. В. Войтенко