Справа № 309/1154/19
Провадження № 2/309/996/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2019 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Довжанин М.М.

з участю секретаря судового засідання Попадинець Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Сокирницької сільської ради, третя особа без самостійних вимог: Хустська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 , Сокирницької сільської ради, третя особа без самостійних вимог: Хустська державна нотаріальна контора, в якому просить:

- визнати за нею право власності на 1/2 житлового будинку АДРЕСА_1 , прилеглу до нього земельну ділянку площею 0,25 га для обслуговування житлового будинку та земельну ділянку площею 0,3183 га для ведення особистого селянського господарства в АДРЕСА_1 .

Позовну заяву обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 , пізніше ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її матір ОСОБА_4 . Її батьки проживали за адресою: АДРЕСА_1 . На день їхньої смерті з ними в будинку проживали: донька позивачка та син відповідач ОСОБА_2 .

Після смерті батьків відкрилася спадщина. Спадкове майно складається із житлового будинку площею 139,6 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , який залишився від батька, що належав йому на праві власності та земельної ділянки, на якій знаходився будинок, яка належала її матері. У відповідності до діючого законодавства вона звернулась до державного нотаріуса Хустського нотаріального округу із заявою про прийняття спадщини. Нотаріус оформив спадщину та видав їй свідоцтво про право на спадщину за законом, згідно якого спадкоємицею 1/2 (одної другої) частки майна померлого батька є позивачка, а інша 1/2 частка залишилась відкритою. Земельну ділянку оформити вона не змогла відповідно до діючого на той час законодавства, оскільки у померлих батьків було наявне рішення про передачу у власність земельної ділянки, але правовстановлюючі документи відсутні. Тому вона вирішила оформити 1/2 частку будинку, яку фактично прийняв, але не оформив відповідач та земельну ділянку, яка залишилась неоформленою після смерті матері, оскільки відповідач відмовився від прийняття спадщини, і зрештою погодився підписати відповідні документи.

Позивачка звернулася до нотаріуса, який пояснив, що поскільки вона втратила свідоцтво про право власності та не може його надати для оформлення права власності на спадщину, нотаріус у такому випадку відмовляє у вчиненні нотаріальної дії.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_5 не з`явилися. До суду подали клопотання про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання також не з`явився. До суду надіслав клопотання про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнає, вважає їх обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Представник відповідача Сокирницької сільської ради в судове засідання не з`явився. До суду надійшло клопотання від сільського голови про розгляд справи у відсутності представника, позовні вимоги сільська рада визнає, проти задоволення позову не заперечує.

Представник третьої особи без самостійних вимог: Хустської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Причини неявки суду невідомі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Оскільки під час розгляду справи відповідачі визнали позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

В зв`язку з визнанням відповідачами позову до початку розгляду справи по суті на підставі ч.1 ст.142 ЦПК України позивачам необхідно повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 142, 206, 247, 258-268 ЦПК України, ст.ст. 16, 392, 1220, 1268 ЦК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 жителькою АДРЕСА_1 право власності на 1/2 житлового будинку АДРЕСА_1 , прилеглу до нього земельну ділянку площею 0,25 га для обслуговування житлового будинку та земельну ділянку площею 0,3183 га для ведення особистого селянського господарства в АДРЕСА_1 .

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету судовий збір в розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) гривень 20 (двадцять) копійок.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Довжанин М.М.