ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/4820/1135/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2019 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд

в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Янчук Т.О. (суддя-доповідач),

Купельського А.В., Ярмолюка О.І.,

секретаря: Журбіцького В.О.,

учасники справи: представника позивача - ОСОБА_1 .,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 жовтня 2018 року про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 листопада 2018 року про скасування заочного рішення та ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 лютого 2019 року про закриття провадження (суддя Стефанишин С.Л.) у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

У листопаді 2010 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом та просила розірвати шлюб з ОСОБА_3 , зареєстрований виконкомом Осолинської сільської ради Літинського району Вінницької області, 06 серпня 2003 року, актовий запис № 4.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що сімейне життя з відповідачем не склалось через постійні сварки, різні погляди на життя. Від даного шлюбу мають неповнолітню доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Фактично шлюб існує формально, збереження сім`ї неможливе.

Заочним рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 листопада 2010 року розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстрований 06 серпня 2003 року виконкомом Осолинської сільської ради Літинського району Вінницької області, актовий запис № 4.

У жовтні 2018 року ОСОБА_3 через представника за довіреністю - ОСОБА_7 звернувся до суду з заявою та просив поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Хмельницького міськрайонногосуду від 12 листопада 2010 року; скасувати заочне рішення суду та призначити справу до розгляду.

Заява мотивована тим, що відповідачем отримано копію заочного рішення суду 12.10.2018 року. Зазначає, що про існування цивільної справи за позовом ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та ухвалене заочне рішення ОСОБА_3 дізнався 12.10.2018 року. Під час розгляду справи, він та ОСОБА_2 проживали за межами України у Республіці Португалія, де працювали і вели спільне господарство. На території України у нього було зареєстроване постійне місце проживання, однак повідомлення про дату та час розгляду справу на його адресу реєстрації не надходило. До вересня 2018 року ОСОБА_3 з позивачем вели спільне господарство, мали спільний бюджет та спільно виховували дитину. За їх спільні кошти в Іспанії в 2016 році було придбано автомобіль «Ауді», а з 2010 року вони збирали гроші на придбання будинку, який було придбано на ім`я ОСОБА_2 в місті Марбел`я. Також, в 2012-2013 pоках ОСОБА_3 , як батько дитини, надавав нотаріально посвідчену згоду на проживання дитини в Латвії, а також на проживання дитини в країнах Шенгенської зони та США. Судом при ухваленні рішення суду не враховано позиції відповідача, інтересів дитини, не вжито заходів до примирення подружжя, чим порушено права відповідача на сім`ю та на поділ майна.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 жовтня 2018 року поновлено ОСОБА_3 пропущений строк для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12.11.2010 року, заяву відповідача про перегляд заочного рішення прийнято до розгляду.

Ухвала суду мотивована тим, що заявником дотримані усі вимоги закону при подачі заяви про перегляд заочного рішення за формою, змістом та порядком звернення до суду встановлених ст.ст.284, 285 ЦПК України, доведено поважність пропуску строку, а отже клопотання про поновлення строку для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення підлягає задоволенню.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 листопада 2018 року скасовано заочне рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 листопада 2010 року та призначено судове засідання.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що представник заявника посилається на обставини, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тому заочне рішення підлягає скасуванню та справу слід призначити у підготовче засідання.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 грудня 2018 року виправлено допущену у резолютивній частині ухвали Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 листопада 2018 року описку, замінивши дату ухвалення скасованого рішення Хмельницького міськрайонного суду з «20.12.2016 року» на правильну «20.12.2010 року».

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 лютого 2019 року закрито провадження у справі.

Суд першої інстанції виходив з того, що відповідач ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , спірні правовідносини не допускають правонаступництво, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.7 ч.1 ст.255 ЦПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 жовтня 2018 року, ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 листопада 2018 року, ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 грудня 2018 року,та ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 лютого 2019 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити в поновленні строку на перегляд заочного рішення суду, а заяву про перегляд заочного рішення залишити без розгляду. Апелянт вказує, що ОСОБА_3 було відомо про розірвання шлюбу, про що свідчить нотаріально посвідчена заява від 17.11.2011 року та факт укладення 30.12.2011 року іншого шлюбу з ОСОБА_5 В порушення принципу рівності сторін та змагальності процесу позивач не була належним чином повідомлена про дату, час і місце засідання суду, на яких вирішувалось питання про поновлення строку подання заяви ОСОБА_3 та про скасування заочного рішення суду. В порушення ст.288 ЦПК України відповідачем не наведено докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи. Суду першої інстанції на момент скасування заочного рішення було відомо про укладення ОСОБА_2 іншого шлюбу та наявність у неї двох дітей від такого шлюбу, оскільки у провадженні суду була справа за її позовом до ОСОБА_6 про розірвання шлюбу. Крім того, сімейне законодавство не передбачає можливості розірвання шлюбу представником одного з подружжя за довіреністю, а правила ЦК про представництво, довіреність і доручення на ці правовідносини не поширюється. Оскаржувані ухвали суду про поновлення строку від 29.10.2018 року та про скасування заочного рішення суду від 29.11.2018 року невмотивовані, а скасуванням судового рішення через 8 років після його ухвалення порушено принцип правової визначеності. Про дату, час і місце судових засідань, на яких вирішувалось питання про поновлення строку та скасування заочного рішення суду, позивач належним чином повідомлена не була, копії відповідних заяв та доданих до неї матеріалів не отримувала. Допущені помилки в процесуальних документах щодо дати ухвалення рішення суду, які неможливо виправити у зв`язку із смертю сторони, також зумовлюють необхідність скасування оскаржуваних судових рішень. Оскільки ухвала суду про поновлення строку від 29.10.2018 року та ухвала суду про скасування заочного рішення суду від 29.11.2018 року є незаконними, скасуванню підлягає також ухвала суду від 25 лютого 2019 року про закриття провадження у справі. На думку апелянта, скасування заочного рішення суду про розірвання шлюбу призводить до юридичної невизначеності у сімейних відносинах ОСОБА_2 та може зашкодити інтересам малолітніх дітей позивача, які народилися у другому шлюбі.

Представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_1 . апеляційну скаргу підтримав з підстав, наведених у ній.

Заслухавши учасника справи, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково.

Згідно із частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час виникнення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Встановлено, що заочним рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 листопада 2010 року розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстрований 06 серпня 2003 року виконкомом Осолинської сільської ради Літинського району Вінницької області, актовий запис № 4.

У жовтні 2018 року ОСОБА_3 через представника за довіреністю - ОСОБА_7 звернувся до суду з заявою та просив поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Хмельницького міськрайонного суду від 12 листопада 2010 року; скасувати заочне рішення суду та призначити справу до розгляду.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 жовтня 2018 року поновлено ОСОБА_3 пропущений строк для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12.11.2010 року, заяву відповідача про перегляд заочного рішення прийнято до розгляду.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 листопада 2018 року скасовано заочне рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 листопада 2010 року та призначено судове засідання.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 грудня 2018 року виправлено допущену у резолютивній частині ухвали Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 листопада 2018 року описку, замінивши дату ухвалення скасованого рішення Хмельницького міськрайонного суду з «20.12.2016 року» на правильну «20.12.2010 року».

Відповідач ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . (а.с. 116).

Відповідно до положень статті 228 ЦПК України, 2004 року (в редакції на час ухвалення заочного рішення), заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Частиною 3 статті 284 ЦПК України (в редакції на день розгляду заяви) передбачено, що учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Згідно із частиною 1 статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Виходячи з системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на звернення із заявою про перегляд заочного рішення, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем доведено поважність пропуску строку.

Проте, вказаний висновок суду першої інстанції є передчасним.

Відповідач ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про перегляд вказаного заочного рішення суду 18 жовтня 2018 року, тобто майже через вісім років після ухвалення судового рішення, посилаючись на те, що йому не було відомо про наявність у суді справи за позовом ОСОБА_2 про розірвання шлюбу (а.с. 20).

Разом з тим, між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 було укладено шлюб, зареєстрований Домодєдовським відділом РАЦС Головного управління РАЦС Московської області 30 грудня 2011 року.

При цьому, укладення іншого шлюбу ОСОБА_3 було б неможливим без припинення попереднього шлюбу з ОСОБА_2

Тому, посилання ОСОБА_3 на те, що йому до 2018 року було невідомо про наявність рішення суду про розірвання шлюбу є необґрунтованим.

Крім того, після розірвання шлюбу позивач ОСОБА_2 уклала шлюб з ОСОБА_6 та у них народилися двоє дітей.

За таких обставин, судом першої інстанції не було належним чином перевірено доводи ОСОБА_3 про наявність підстав для поновлення строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення суду.

При вирішенні питання про поновлення строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення суду судом першої інстанції не враховано, що поновлення процесуального строку зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими може порушити принцип юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

В матеріалах справи відсутні докази того, що позивача була належним чином повідомлена про дату, час і місце засідання суду, на якому вирішувалось питання про скасування заочного рішення суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч.2 ст.352, ч.2 ст.353 ЦПК України ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 цього Кодексу. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Пунктом 3 частини 3 статті 376 ЦПК України передбачено, що порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

За таких обставин, ухвала суду першої інстанції про поновлення строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення суду та ухвала суду про скасування заочного рішення ухвалені з порушенням норм процесуального права, а тому вони підлягають скасуванню. У зв`язку з цим не може залишатися у силі також ухвала суду про закриття провадження у справі.

Не заслуговують на увагу посилання апелянта на неправильне застосування норм процесуального права при постановленні ухвали Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 грудня 2018 року, так як у ній було лише виправлено допущену у резолютивній частині ухвали Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 листопада 2018 року описку, замінивши дату ухвалення скасованого рішення Хмельницького міськрайонного суду з «20.12.2016 року» на «20.12.2010 року», а тому підстави для її скасування відсутні.

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Домбо Бегеер Б.В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року, заяви № 17160/06 та № 35548/06, §33).

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Відповідно до п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Ухвала суду першої інстанції від 29 жовтня 2018 року про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 листопада 2018 року про скасування заочного рішення та ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 лютого 2019 року про закриття провадження постановлені з порушенням норм процесуального права і перешкоджають подальшому провадженню у справі, а тому відповідно до п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України вони підлягають скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції зі стадії вирішення питання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд рішення суду.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 381, 382, 389, 390 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 жовтня 2018 року про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 листопада 2018 року про скасування заочного рішення суду, та ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 лютого 2019 року про закриття провадження у справі скасувати та справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції зі стадії вирішення питання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд рішення суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено 03 червня 2019 року.

Судді: Т.О. Янчук

А.В. Купельський

О.І. Ярмолюк