З а о ч н е р і ш е н н я
13 травня 2019 року м. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючої - одноособово судді Шевчук Ю.В.
при секретарі - Савенко М.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород-Дністровську цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Мологівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області про визнання права власності та встановлення факту родинних відносин,-
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Мологівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області про визнання права власності та встановлення факту родинних відносин.
Адвокат Братінов Іван Петрович, який діє в інтересах ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, згідно якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить слухати справу в його відсутність, фіксування судового процесу за допомогою звуко-записувального технічного засобу просив не здійснювати.
В судове засідання представник відповідача - Мологівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області не з`явився, був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.
Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за слідуючими підставами.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , видане Виконавчим комітетом Випасненської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, актовий запис №42.
Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки площею 10,08 га, яка належала померлої ОСОБА_2 на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_2 , виданого 05 листопада 2002 року Білгород-Дністровською державною адміністрацією Одеської області та зареєстрований в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 3661 , яка розташована на території Випасненської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області , масив НОМЕР_9 , ділянка НОМЕР_10 , для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.
На підставі Договору купівлі-продажу будинку від 15 квітня 1980 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Випасненської сільської ради і зареєстрованого у реєстрі за №71, померлій також належав житловий будинок АДРЕСА_1 , розташований на земельній ділянці площею 0,25 га.
Позивач звернувся до приватного нотаріуса Білгород-Дністровського нотаріального округу Базан Т.П. з метою вирішення питання про прийняття спадщини, однак приватним нотаріусом Білгород-Дністровського районного нотаріального округу Базан Т.П. йому було відмовлено, посилаючись на те, що відсутні правовстановлюючі документи.
На даний час позивач фактично прийняв спадщину після смерті його матері ОСОБА_2 , оскільки інших спадкоємців першої черги не має та на момент смерті він проживав разом з нею.
Як вбачається з листа заступника завідувача Державної нотаріальної контори Мааслова М.В. за вих. № 231/01-16 від 03.12.2018 року, згідно Спадкового реєстру спадкова справа до майна ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась.
Відповідно до положень ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину.
Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини. Прийняття спадщини - це не обов`язок спадкоємців, а їх право.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст.1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.
Згідно положень статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців.
Відповідно до ч.1 ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.
Також, при огляді нотаріусом документів, наданих для вступу у спадщину, встановлено, що у Державному акті на право приватної власності на землю та у Свідоцтві про смерть матері вказано прізвище матері позивача « ОСОБА_2 », а прізвище позивача « ОСОБА_1 ».
Факт того, що ОСОБА_2 є матір`ю позивача ОСОБА_1 , підтверджується наступними документами: свідоцтвом про народження позивача ОСОБА_1 , серії НОМЕР_7 , виданого 05 січня 1970 року Випасненською сільською радою Білгород-Дністровського району Одеської області, актовий запис №2; Свідоцтвом про укладення шлюбу матері позивача з батьком позивача, серії НОМЕР_8 , актовий запис №19; довідкою Мологівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області від 26.09.2018 року; листом приватного нотаріуса Білгород-Дністровського районного нотаріального округу.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Згідно ч.2 ст.319 ЦПК України, у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.
Факт, про встановлення якого просить позивач, мають для нього юридичне значення, для прийняття та оформлення спадщини.
За таких обставин суд вважає, що вимоги позивача обґрунтовані, доказані і підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст.328 ч.1, 1516-1218, 1261 ч.1, 1268, 1296, 1297 ЦК України, ст.ст.12, 13, 81, 128, 141, 223, 247, 259, 263-265, 268, 280-283, 319 ЦПК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Мологівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області про визнання права власності та встановлення факту родинних відносин - задовольнити.
Встановити факт родинних відносин, а саме, встановити, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на земельну ділянку площею 10,08 га, яка належала померлої ОСОБА_2 на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_2 , виданого 05 листопада 2002 року Білгород-Дністровською державною адміністрацією Одеської області та зареєстрований в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №3661, яка розташована на території Випасненської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області , масив НОМЕР_9 , ділянка НОМЕР_10 , для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , який складається з: літ. «А» - житловий будинок загальною площею 75,30 кв.м., житловою площею 45,01 кв.м., літ. «а» прибудова, літ. «Б» сарай, літ. «В» вбиральня, літ. «Г» сарай, літ. «Д» гараж, літ. «д» прибудова, літ. «Е» веранда, №1 хвіртка, №2 ворота, №3 огорожа, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення, (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.
У відповідності до п.п. 15.5 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду через Білгород-Дністровський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя: