Справа № 495/440/19
З а о ч н е р і ш е н н я
23 квітня 2019 року м. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючої одноособово - судді Шевчук Ю.В.,
при секретарі - Савенко М.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білгород-Дністровський в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 до ОСОБА_3 про визнання такою, що втратила право користування житловим будинком, -
Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання такою, що втратила право користування житловим будинком.
В судове засідання позивачі не з`явилися, надали суду заяви про розгляд справи в їх відсутність, фіксування судового процесу за допомогою звуко-записувального технічного засобу просили не здійснювати, позовні вимоги підтримали, просили задовольнити, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечували.
В судове засідання відповідачка не з`явилася, про час та дату розгляду справи була повідомлена належним чином, шляхом надіслання судових повісток на адресу місця її реєстрації, причини своєї неявки суду не повідомила, будь-яких заяв на адресу суду не надавала.
Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню по наступним підставам.
Позивачам відповідно до технічного паспорту на житловий будинок, Свідоцтва про право власності на житло, виданого 09 січня 2007 року органом приватизації державного житлового фонду виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради Одеської області, Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно серії НОМЕР_1 від 12.02.2007 року, номер витягу 13534361 від 12.02.2007 року, на праві власності належить по 29/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 .Інша частка житлового будинку належить іншому власнику. (а.с.12-17)
В даному будинку ще з 22 червня 2012 року була зареєстрована відповідачка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується домовою книжкою на квартиру у житловому будинку. (а.с.19-21)
У березні 2016 року відповідачка ОСОБА_3 добровільно відмовилася від права користування їхньою часткою житлового будинку, залишила дану частку будинку та виїхала на інше постійне місце проживання разом з дітьми.Після ії виїзду, позивачі двічі письмово зверталися до органів поліції з питання встановлення ії місця знаходження.
Відповідно до відповіді Білгород-Дністровського відділу поліції ГУНП України в Одеській області від 22 квітня 2016 року встановлено, що ОСОБА_3 разом з дітьми проживає у селі Дмитрівна, Татарбунарського району Одеської області. (а.с.22)
Відповідно до відповіді Ізмаїльського відділу поліції ГУНП України з Одеській області від 07.09.2018 року ОСОБА_3 проживає по АДРЕСА_2, син - ОСОБА_4 є учнем Татарбунарської загальноосвітньої школи І - III Ступенів, син - ОСОБА_5 оформлюється до дитячого садку в м. Татарбунари. (а.с.23)
Після того, як встановили її місце проживання, вона приїхала до Білгород-Дністровського з приводу отримання необхідних ій довідок щодо прийому сина до садка у місті Татарбунари Одеської області , де вона мешкає постійно.У ході зустрічі з нею вони домовилися, що вона зніметься з реєстраційного обліку з міста Білгород-Дністровський, а діти залишаться зареєстрованими разом з батьком, також сказала, що готує документі до суду на розірвання шлюбу.Однак, відповідачка по теперішній час не знялася з реєстраційного обліку.
Той факт, що відповідачка не мешкає в частки житлового будинку позивачів з березня 2016 року, крім вище вказаних листів відділів поліції, також підтверджується Актом КП «ЖЕО-1» м. Білгород - Дністровський Одеської області від 10 січня 2019 року. (а.с.24)
Між нами та відповідачкою не було ніякої угоди щодо того, що вона залишиться зареєстрованою у житловому будинку після фактичного припинення шлюбних відносин та якщо вона перестане бути членом нашої сім`ї, на даний час вона вже декілька років не є членом їхньої сім`ї, вона добровільно, без умов, виїхала на інше постійне місце проживання і вже живе у іншому місці близько 3 років, відповідачка не має ніяких особистих речей у будинку.Тобто, відповідачка без поважних причин не проживає зовсім у будинку понад одного року, а взагалі близько 3 років, вона не мас ніяких підстав щодо зберігання права проживання, користування житловим будинком.
Крім того, на їх адресу стали надходити вимоги Банка щодо по гашення боргу по кредиту, якій відповідачка ОСОБА_3 отримала після того, як покинула будинок.Наведена обставина підтверджується листом Банка про погашення кредиту. (а.с.25-28)
Згідно ст.72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Відповідно до ст.150 ЖК України громадяни, що мають в приватній власності житло, мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд.
Згідно ст.386 ЦК України, держава забезпечує рівний захист усіх суб`єктів права власності.
Відповідно до ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України в п.11 постанови №2 «про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами ЖК України» від 12.04.1985 року зі змінами та доповненнями вказано, що суд може визнати особу такою, що втратила право користування жилим приміщенням, лише з однієї зазначеної позивачем підстави, передбаченої ст.71 або ст.107 ЖК.
У зв`язку з вищевказаним, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 до ОСОБА_3 про визнання такою, що втратила право користування житловим будинком, що втратила право користування житловим приміщенням, обґрунтовані і підлягаючими задоволенню.
Керуючись ст.72, 150 ЖК України, ст.ст.386, 391 ЦК України, ст.ст.12, 13, 128, 223, 247, 263, 265, 268, 280-289 ЦПК України, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 до ОСОБА_3 про визнання такою, що втратила право користування житловим будинком - задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме : житловим будинком АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь позивачів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_6 судовий збір в сумі 768,40 гривень.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення, (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.
У відповідності до п.п. 15.5 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Одеської області через Білгород-Дністровський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя :