справа № 361/77/19
провадження № 2/361/1534/19
РІШЕННЯ

Іменем України

24 квітня 2019 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого-судді Дутчака І.М.,
за участю секретаря Срібної Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Броварської міської ради Київської області, третя особа: П`ятківська сільська рада Чуднівського району Житомирської областіпро визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

У січні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просила визначити їй додатковий строк терміном два місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті тітки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Бровари Київської області померла її тітка ОСОБА_2 , після її смерті відкрилася спадщина на все належне їй на день смерті майно, зокрема, на земельну ділянку площею 3,4125 га, розташовану на території П`ятківської сільської ради Чуднівського району Житомирської області, кадастровий номер НОМЕР_1 .

Відповідно до заповіту від 30 серпня 2011 року, посвідченого державним нотаріусом Броварської міської державної нотаріальної контори Київської області Журавською В.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1-2582, дану земельну ділянку тітка ОСОБА_2 заповідала їй, позивачу. Про існування цього заповіту їй нічого відомо не було, про його наявність вона дізналася лише у жовтні 2018 року на річницю з дня смерті ОСОБА_2 від дочки померлої тітки ОСОБА_3 , яка постійно проживає в Російській Федерації, на похорони матерії не приїжджала та раніше про заповіт, який знаходився у неї, нічого їй не повідомляла.

Дізнавшись про заповіт тітки, маючи намір прийняти спадщину, 26 жовтня 2018 року вона звернулася із відповідною заявою до Броварської міської державної нотаріальної контори Київської області, проте у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом нотаріальною конторою їй відмовлено, у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини, при цьому рекомендовано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Дочка померлої тітки ОСОБА_3 на спадкову земельну ділянку не претендує, про що 26 жовтня 2018 року подала нотаріальній конторі заяву про відмову від спадщини.

Позивач вважає, що її необізнаність про існування заповіту ОСОБА_2 на її ім`я є поважною причиною пропуску встановленого законом шестимісячного строку для прийняття нею спадщини за заповітом після смерті тітки.

Позивач ОСОБА_4 та її представник ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилися, подали до суду заяву, у якій просили врахувати позицію відповідача і третьої особи у справі, позовні вимоги задовольнити та розглянути справу за їхньої відсутності.

Відповідач Броварська міська рада Київської області у судове засідання не з`явилася, подала до суду пояснення на позов, у яких просила суд розглянути справу без участі їхнього представника відповідно до вимог чинного законодавства за наявними у справі доказами щодо поважності пропуску позивачем строку для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті тітки.

Третя особа П`ятківська сільська рада Чуднівського району Житомирської області до суду теж не з`явилася, надала суду заяву, у якій просила суд розглянути справу за відсутності їхнього представника та вирішити позов на користь позивача.

З`ясувавши позицію учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини та дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 78 років у місті Бровари Київської області померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 30 жовтня 2017 року. Після її смерті відкрилася спадщина на все належне їй на день смерті майно, зокрема, на земельну ділянку площею 3,4125 га, кадастровий номер НОМЕР_1 , надану для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території П`ятківської сільської ради Чуднівського району Житомирської області.

Із заповіту від 30 серпня 2011 року, посвідченого державним нотаріусом Броварської міської державної нотаріальної контори Київської області Журавською В.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1-2582, зазначену земельну ділянку спадкодавець ОСОБА_2 заповідала ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , позивачу у цій справі.

За повідомленням Броварської міської державної нотаріальної контори Київської області від 13 березня 2019 року за вих № 489/01-16 спадкова справа щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_2 не заведена, про що свідчить також Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 13 березня 2019 року № 55454922, надана вказаною нотаріальною конторою.

У ст. ст. 1216, 1217 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За змістом ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно із ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

У ч. 1 ст. 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За змістом ч. 1 ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Суд встановив, що на день смерті ОСОБА_2 спадкоємець за заповітом, позивач ОСОБА_1 разом зі спадкодавцем не проживала. У визначений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 до нотаріальної контори вона не зверталася. Про існування зазначеного заповіту ОСОБА_2 від 30 серпня 2011 року на її (позивача) ім`я на земельну ділянку площею 3,4125 га, розташовану на території П`ятківської сільської ради Чуднівського району Житомирської області, надану для ведення для ведення особистого селянського господарства, спадкоємець за заповітом ОСОБА_1 дізналася лише у жовтні 2018 року від дочки померлої тітки ОСОБА_3 .

Із нотаріально посвідченої заяви ОСОБА_3 від 26 жовтня 2018 року, громадянки Російської Федерації, вбачається, що вона як дочка померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_2 спадщину після смерті матері не прийняла, термін на подачу заяви про прийняття спадщини продовжувати не буде, права на обов`язкову частку у спадщині не має, оскільки непрацездатною вона не являється, проти видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку позивачу ОСОБА_1 не заперечує.

Листом від 30 жовтня 2018 року у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті 29 ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_2 завідувач Броварської міської державної нотаріальної контори Київської області Журавська В.В. спадкоємцю за заповітом позивачу ОСОБА_1 відмовила, оскільки позивач разом із померлою на день смерті за однією адресою не проживала, у визначений законом строк до 30 квітня 2018 року заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори вона не подавала. Для вирішення питання щодо надання додаткового строку для прийняття спадщини позивачу рекомендовано звернутися до суду.

За змістом ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

У ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. При відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеної ним у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

У постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 Верховний Суд України зазначив, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Як на поважність пропуску строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом позивач ОСОБА_1 посилалася у позові на те, що у зв`язку із відсутністю у неї інформації про наявність складеного 30 серпня 2011 року ОСОБА_2 заповіту на її ім`я на земельну ділянку, вона своєчасно не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті тітки.

Третя особа у цій справі П`ятківська сільська рада Чуднівського району Житомирської області, на території якої знаходиться належна ОСОБА_2 спадкова земельна ділянка площею 3,4125 га, надана для ведення особистого селянського господарства, проти вирішення спору на користь позивача ОСОБА_1 не заперечує.

У ч. 1 ст. 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, враховуючи відсутність у спадкоємця інформації про наявність заповіту, а також той факт, що спадкоємці, які б прийняли спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , відсутні, суд дійшов висновку про можливість задоволення позову ОСОБА_1 та визначення їй додаткового строку терміном два місяці для подання нею до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті тітки.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 12, 13, 76, 81, 89, 259, 263 - 265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк - два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нею заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, які не були присутні у судовому засіданні під час ухвалення судового рішення, мають право подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Дутчак І. М.