Постанова

Іменем України

20 травня 2019 року

м. Київ

справа № 200/20416/14-ц

провадження № 61-34278 св 18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Усика Г. І. (суддя-доповідач), Кузнєцова В. О., Олійник А. С.,

учасники справи:

позивач - Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01 червня 2017 року у складі колегії суддів: Бараннік О. П., Пономарь З. М., Посунся Н. Є.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У листопаді 2014 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго» (далі ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення збитків.

На обгрунтування позовних вимог зазначало, що відповідно до абзацу 2 частини першої статті 37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі ПКЕЕН), 28 листопада 2012 року працівниками

ПАТ «ДТЕК Дніпробленерго» проведено технічну перевірку стану електричних приладів обліку і електроустановок за місцем проживання позивача, а саме:

АДРЕСА_1 , під час проведення якої виявлено самовільне підключення електричних приладів обліку до електричної мережі поза приладом обліку прихованим способом, обладнано відгалуження фазного проводу до облікових проводів на перемикач на всю квартиру, внаслідок чого спожита електроенергія прибором обліку не враховувалась.

За фактом виявленого порушення, відповідно до пункту 53 ПКЕЕН було складено акт від 28 листопада 2012 року № 005255.

Посилаючись на те, що внаслідок самовільного підключення електроустановки до електричної мережі поза приладом обліку, відповідачем заподіяно матеріальні збитки в розмірі 15 289,02 грн недооблікованої електричної енергії, з урахуванням уточнених позовних вимог, просив стягнути з ОСОБА_1 зазначену суму.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Заочним рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська

від 01 вересня 2016 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» збитки у розмірі 7 329, 86 грн.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що на порушення ПКЕЕН відповідач самовільно підключився до електромережі енергопостачальника поза приладами обліку, внаслідок чого безобліково споживав електричну енергію, постачальником якої є позивач. Ураховуючи, що відповідно до акта про порушення ПКЕЕН попередня повірка приладу обліку проводилась

18 липня 2012 року, суд вважав наявними підстави для стягнення з

ОСОБА_1 матеріальних збитків у межах річного строку, що узгоджується з пунктом 3.3 Методики розрахунку вартості необлікованої електроенергії, а саме: за період з листопада 2011 року по 28 листопада 2012 року.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01 червня

2017 року апеляційну скаргу ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» задоволено, рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 вересня 2016 року скасовано та ухвалено нове рішення про задоволення позову.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго»

збитки у розмірі 15 289,02 грн.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення апеляційного суду мотивовано тим, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для стягнення збитків у межах річного строку, оскільки проведення 18 липня 2012 року повірки приладу обліку не є тотожним проведенню технічної перевірки електричної мережі, а відтак позивач мав право ставити питання про відшкодування завданих йому збитків за три роки, що передували виявленню порушення ПКЕЕН.

Узагальнені доводи касаційної скарги

У липні 2017 року ОСОБА_1 подав до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу, у якій просив скасувати рішення Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01 червня 2017 року та залишити в силі рішення Бабушкінського районного суду

м. Дніпропетровська від 01 вересня 2016 року, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.

Касаційна скарга обгрунтована посиланням на те, що апеляційний суд не звернув увагу, що працівники ПАТ «Дніпрообленерго» неодноразово здійснювали перевірку справності засобів фіксації (лічильника) електроенергії, під час проведення яких не було виявлено з його боку жодних порушень. Відповідно до змісту акта про порушення від 28 листопада 2012 року № 05255 представниками позивача правопорушення кваліфіковано, як самовільне підключення до електричної мережі поза приладом обліку прихованим способом, змонтоване відгалуження фазного дроту від облікових дротів на перемикач на всю квартиру, що свідчить про порушення ним підпункту 4 пункту 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. За таких обставин, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється на підставі підпункту «б» пункту 3.3 вказаної Методики, за змістом якого у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснено самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявленню порушення, до дня усунення порушення. Всупереч наведеному апеляційний суд допустився помилки у визначені періоду, за який підлягають стягненню збитки, помилково застосувавши до спірних правовідносин підпункт «а» пункту 3.3 Методики, який у визначених законом випадках, дозволяє стягнути збитки за три роки.

Узагальнені доводи відзиву на касаційну скаргу

У жовтні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ надійшов відзив (заперечення) ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» на касаційну скаргу, мотивоване правильністю висновків апеляційного суду щодо наявності правових підстав для відшкодування збитків за трирічний період, що передував виявленню порушення ОСОБА_1

ПКЕЕН, оскільки працівниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» не проводилося жодних технічних перевірок, а знімалися лише показники лічильника, що не дозволяло виявити самовільного підключення електричних приладів обліку до електричної мережі поза приладом обліку прихованим способом, а тому апеляційний суд дійшов законного та обгрунтованого висновку про те, що в даному випадку для здійснення розрахунку завданих збитків застосуванню підлягає підпункт «а» пункту 3.3 Методикивизначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року

№ 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», за яким судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд (стаття 388 ЦПК України).

05 червня 2018 року справу передано до Верховного Суду.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, у редакції Закону України № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, ЦПК України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Частиною першою статті 401 ЦПК України передбачено, що попередній розгляд справи має бути проведений протягом п`яти днів після складення доповіді суддею-доповідачем колегією у складі трьох суддів у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Установлено й це вбачається з матеріалів справи, що оскаржуване судове рішення ухвалено з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, доводи касаційної скарги висновків апеляційного суду не спростовують.

Установлені судами фактичні обставини справи

Судами попередніх інстанцій установлено, що 13 листопада 2001 року між ОСОБА_1 та Відкритим акціонерним товариством «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», укладено договір про користування електричною енергією.

28 листопада 2012 року працівниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» проведена технічна перевірка стану електричних приладів обліку та обстеження електроустановок у ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 , під час якої виявлено самовільне підключення до електричної мережі поза приладом обліку прихованим способом, змонтоване відгалуження фазного дроту від облікових дротів на перемикач на всю квартиру, що є порушенням ПКЕЕН.

На виконання вимог статті 27 Закону України «Про електроенергетику» та пункту 48 ПКЕЕН, представниками енергопостачальника складено акт про порушення, з яким відповідач ознайомлений.

На підставі вказаного акта здійснено нарахування вартості електричної енергії, яка не була облікована, на загальну суму 15 289,02 грн, яку добровільно відповідач не сплатив.

Позиція Верховного Суду та нормативно-правове обгрунтування

Згідно із статтею 1 Закону України «Про електроенергетику» (далі Закон) споживачами електроенергії є суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, які використовують енергію для власних потреб на підставі договорів про її продаж та купівлю.

Відповідно до статті 26 Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до статті 27 Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією.

Розмір відшкодування збитків обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі Методика № 562).

Затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня

1999 року № 1357 ПКЕЕН також регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками, обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Згідно з пунктом 3 Методики №562 визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ процедури в разі виявлення зазначених у ній порушень.

Пунктом 3.1 Методики №562 передбачено, що підставою для застосування її положень є виявлення таких порушень ПКЕЕН: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики № 562 здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).

Залежно від характеру виявленого порушення ПКЕЕН (підпункти 1-7 пункту 3.1 Методики №562) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7, 3.4 та 3.6 цієї Методики. Кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (пункт 3.3 Методики № 562).

Згідно з підпунктом «а» пункту 3.3 Методики №562 у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок, враховується з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Згідно з пунктом 2 ПКЕЕН технічна перевірка - виконання комплексу робіт із метою визначення відповідності стану засобу обліку та/або таврування, параметрів часових зон чи роботи керуючої програми; відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку цим Правилам та іншим нормативно-правовим актам; виявлення самовільного підключення, використання «штучного нуля», порушення роботи засобу обліку електричної енергії.

Суд апеляційної інстанції встановив, що під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок при огляді квартири відповідача було виявлено самовільне підключення до електричної мережі поза приладом обліку прихованим способом.

Для виявлення самовільного підключення до електромережі представники енергопостачальника проводили технічну перевірку електричних приладів обліку та електроустановок, а відтак самовільне підключення виявити візуально не можливо було, про що вказано в акті про порушення від 28 листопада

2012 року та у протоколі засідання комісії РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем ПКЕНН від 30 листопада 2012 року. Ураховуючи прихований спосіб підключення та відсутність попередньо проведених технічних перевірок, апеляційний суд дійшов правильного висновку про те, що розрахунок завданих енергопостачальнику збитків необхідно здійснювати відповідно до підпункту «а» пункту 3.3 Методики.

Суд обгрунтовано не прийняв до уваги твердження ОСОБА_1 про проведення працівниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго»останньої технічної перевірки електричної мережі 18 липня 2012 року, а тому саме з цієї дати по день встановлення порушення ПКЕЕН необхідно розраховувати розмір завданих енергопостачальнику збитків, оскільки повірку засобів вимірювальної техніки не можна ототожнювати з технічною перевіркою - виконанням комплексу робіт із метою визначення відповідності стану засобу обліку, стану електропроводки та електроустановок, а також виявлення самовільного підключення електричних приладів обліку до електричної мережі поза приладом обліку, в тому числі прихованим способом.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Аналізуючи наведене, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що суд апеляційної інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин, вірно застосував закон, що їх регулює, повно і всебічно дослідив матеріали справи та надав належну правову оцінку доводам сторін і зібраним у справі доказам, а тому касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 415, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01 червня 2017 року залишити без змін.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:Г. І. Усик В. О. Кузнєцов А. С. Олійник