провадження № 22-ц/824/6490/2019 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Фінагеєв В.О.
П О С Т А Н О В А

Іменем України

29 травня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Фінагеєва В.О.,

суддів Кашперської Т.Ц., Яворського М.А.,

за участю секретаря Гасюк В.В.,

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 10 грудня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району міста Києва», про визнання дій (бездіяльності) незаконними, відшкодування матеріальних збитків та моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом та просила зобов`язати відповідача відшкодувати позивачу збитки та матеріальну шкоду у сумі 28 657 грн. 68 коп. та 691 200 грн. в якості відшкодування за спричинену моральну шкоду.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 11 жовтня 2016 року близько 20 години відповідач без попередження на тривалий проміжок часу, підвищив напругу в побутовій електромережі помешкання позивача через що вийшли з ладу підключені до мережі електроприлади. Позивачу була нанесена матеріальна шкода внаслідок порушення відповідачем своїх обов`язків, а також прав позивача. Зазначені порушення призвели також до пошкодження внутрішньо будинкових електромереж, які відповідач дотепер не усунув, комісійну оцінку пошкоджень не здійснив. Отримавши заяву про невідповідність якості електричної енергії діючим стандартам відповідач не виконав свого обов`язку, передбаченого ПКЕЕН та договором, не направив до позивача електрика для вимірювання напруги та з`ясування обставин на місці. Повноважений представник відповідача для складання акту у визначений договором та п. 51 ПКЕЕН строк також не з`явився. 21 жовтня 2016 року відповідач, отримавши акт-претензію від 17 жовтня 2016 року, від усунення недоліків та відшкодування збитків ухилився, про дату розгляду акту-претензії позивача не повідомив, на розгляд акту-претензії позивача не запросив, обґрунтованої відмови у задоволенні претензії не надав. З огляду на небезпеку для життя та майна, а також на протиправну бездіяльність відповідача, позивач була змушена за свій рахунок обладнати вразливі електроприлади приладами захисного відключення. Такі дії позивача упередили майже всі шкідливі наслідки недбалості та бездіяльності відповідача, внаслідок яких ним в подальшому неодноразово вчинялись порушення умов договору, ПКЕЕН, Законів України «Про електроенергетику», «Про захист прав споживачів». 01 листопада 2016 року близько 22 години відповідач вчинив повторне порушення договору та відповідних законів, підвищивши напругу. Внаслідок порушення спрацювали прилади захисного відключення з функцією вимірювання та відображення напруги електромережі. Отримавши заяву про невідповідність якості електричної енергії діючим стандартам від 02 листопада 2016 року, відповідач не виконав свого обов`язку, передбаченого ПКЕЕН та Договором, не направив до позивача електрика для вимірювання напруги та з`ясування обставин на місці. Замість обґрунтованої відмови на акт-претензію від 11 листопада 2016 року відповідач надіслав лист-відповідь на неіснуюче «звернення». У зазначеному листі відповідач посилається на неіснуючі норми законодавства, якими намагається обґрунтувати свою бездіяльність та перекласти відповідальність за порушення договору на третіх осіб. Відповідальність третіх осіб за порушення умов договору, ПКЕЕН, закону про енергетику, які вчинені відповідачем, не передбачена і не може бути передбачена, оскільки між відповідачем та позивачем заключений прямий договір. 08 січня 2017 року близько 21:30 відповідач знову без попередження на тривалий проміжок часу підвищив напругу до сталого значення в побутовій електромережі помешкання, через що вийшли з ладу підключені до мережі електроприлади, не захищені приладами захисного відключення. Не всі зазначені вище порушення були документально зафіксовані позивачем, оскільки відбулись вночі та були виявлені вранці, коли вимірювання напруги вже не мало сенсу. Такі протиправні дії та бездіяльність відповідача, вчинені неодноразово, несуть загрозу для майна, здоров`я та життя позивача, членів її родини та споживачів.

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 10 грудня 2018 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано дії (бездіяльність) відповідача, що призвели до порушення законних прав позивача та нанесення йому моральної та матеріальної шкоди незаконним. Стягнуто з відповідача ПАТ «Київенерго» на користь позивача ОСОБА_1 збитки та матеріальну шкоду сумі 28 657,68 грн. В іншій частині вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» просить скасувати рішення суду першої інстанції через неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм матеріального та процесуального права та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач зазначає, що згідно акту від 15 листопада 2016 року технічної перевірки засобу обліку електричної енергії, складеного співробітником енергопостачальника, напруга на вхідних клемах електролічильника склала 232 В, тобто у межах допустимих відхилень. Рівень напруги відповідав вимогам державних стандартів. Суд не всебічно та неповно дослідив акт технічної перевірки засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення у побутового споживача ОСОБА_1 . Відповідальність за збитки, завдані споживачу електричної енергії, несе комунальне підприємство, як балансоутримувач внутрішньобудинкових електричних мереж. Позивач не надала доказів, які підтверджують, що вона є власником речей, вартість відновлення (ремонту) яких позивач просить компенсувати. Рахунок-фактура від 17 жовтня 2016 року на суму 26 100 грн. не може бути доказом оплати, оскільки не підтверджує факт здійснення господарської операції, а лише фіксує пропозицію оплати за товар. Автомати захисту в кількості двох штук придбані через два тижні після події, з якою позивач пов`язує завдання йому шкоди. Оскаржуваним рішенням не доведено причинного зв`язку між поведінкою відповідача і завданою шкодою та не встановлено причину виходу з ладу техніки, вартість якої позивач просить йому компенсувати.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити частково, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтвердженими тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено, що 23 грудня 2014 року між ОСОБА_1 та ПАТ «Київенерго» укладено договір № 1 про користування електричною енергією (а.с.8, Т.1).

13 жовтня 2016 року ОСОБА_1 звернулася до ПАТ «Київенерго» з заявою про невідповідність якості електричної енергії діючим стандартам та виклик представника ПАТ «Київенерго» для складання акту-претензії (а.с.21, Т.1).

17 жовтня 2016 року складено акт-претензію без участі енергопостачальника, у якому зазначено, що було здійснено заміри параметрів якості електричної енергії 11 жовтня 2016 року о 20 год. 30 хв. цифровим мультимером ЕМОS МY-68, результат заміру 398 V. 16 жовтня 2016 року о 20 год. 30 хв. також здійснено повторний замір і його результат становить 228 V. Через порушення договору енергопостачальником та аварійне підвищення напруги у споживача пошкоджені підключені на той момент електроприлади та лампи освітлення, які остаточно вийшли з ладу та відновленню не підлягають: бойлер ARISTON, кондиціонер HITACHI, система зворотного осмосу, радіотелефон Panasonic, люстра та дві лампи. Вказаний акт підписаний ОСОБА_1 та споживачами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 направлений ПАТ «Київенерго» та отриманий останнім 21 жовтня 2016 року (а.с.22-23, Т.1).

03 листопада 2016 року ОСОБА_1 звернулася до ПАТ «Київенерго» з заявою про невідповідність якості електричної енергії діючим стандартам та виклик представника ПАТ «Київенерго» для складання акту-претензії (а.с.41-42, Т.1).

10 листопада 2016 року ОСОБА_1 надано відповідь ПАТ «Київенерго» на звернення щодо компенсації матеріальних збитків через неякісне електропостачання за адресою - АДРЕСА_1 . У відповіді зазначено, що на трансформаторній підстанції № 4095, що живить зазначений будинок виникла аварійна ситуація, наслідки якої оперативно усунуті ПАТ «Київенерго». Аварія сталася в період максимального добового навантаження на енергосистему під час відносно низької температури повітря за відсутності розпорядження КМДА щодо увімкнення централізованого опалення у житловому фонді міста. Енергопостачальник не несе відповідальність за тимчасове припинення постачання електричної енергії, постачання електричної енергії, параметри якої не відповідають показникам, зазначеним у договорі, або за шкоду, заподіяну побутовому споживачу, якщо вони вникли не з його вини, а внаслідок дії обставин непереборної сили або з вини побутового споживача (а.с.89, Т.1).

11 листопада 2016 року складено акт-претензію без участі енергопостачальника, у якому зазначено, що було здійснено заміри параметрів якості електричної енергії 01 листопада 2016 року о 22 год. 10 хв. цифровим мультимером ЕМОS МY-68, результат заміру 402 V. 06 листопада 2016 року о 20 год. 30 хв. також здійснено повторний замір і його результат становить 232 V. (а.с.43-44, Т.1).

15 листопада 2016 року ПАТ «Київенерго» складено акт технічної перевірки та схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб у побутового споживача ОСОБА_1 . Згідно вказаного акту порушень ПКЕЕН не виявлено. На момент технічної перевірки напруга на відхідних клемах електричного лічильника склала 232 В (а.с.122, Т.1).

06 грудня 2016 року ОСОБА_1 надано відповідь ПАТ «Київенерго», у якій зазначено, що 01 листопада 2016 року аварій та перепадів напруги в мережах ПАТ «Київенерго» не зафіксовано, планові та аварійні роботи не проводилися. 15 листопада 2016 року фахівці ПАТ «Київенерго» провели заміри напруги у будинку по АДРЕСА_1 . За результатами вимірів рівень напруги відповідає вимогам державних стандартів. Для вирішення питань нормалізації електропостачання ОСОБА_1 рекомендовано звернутися до балансоутримувача вказаного будинку (а.с.90, Т.1).

21 січня 2017 року складено акт-претензію без участі енергопостачальника, у якому зазначено, що було здійснено заміри параметрів якості електричної енергії 08 січня 2017 року о 21 год. 30 хв. приладом реле напруги РН-101М, результат заміру 385 V до 594 V протягом 20 хвилин. 11 січня 2017 року о 21 год. 30 хв. також здійснено повторний замір і його результат становить 227 V (а.с.91, Т.1).

Згідно розрахунку збитків та матеріальної шкоди, нанесеної позивачу, загальна сума становить 28 657 грн. 68 коп. (а.с.102, Т.1). Вартість приладів, які вийшли з ладу, а також вартість ремонту підтверджується рахунками-фактурами та товарними чеками (10-12, 16, 45-46, 51-53, Т.1).

ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» (а.с.192, Т.1).

Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позову, суд першої інстанції керувався вимогами ст. 8, 55, 61, 129 Конституції України, ст. 1-16, 22-23, 319, 321, 386, 1166, 1167, 1192 ЦК України.

Однак, апеляційний суд не може погодитися з такими висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

У пунктах 43, 46 Правил користування електричною енергією для населення, що діяли на момент виникнення спірних правовідносин, енергопостачальник несе відповідальність за шкоду, заподіяну побутовому споживачу або його майну, в розмірі й порядку, визначених відповідно до законодавства. У разі порушення прав побутових споживачів (відмова побутовому споживачеві в реалізації його прав, надання послуг, що за якістю не відповідають вимогам нормативно-технічних документів, відмова у наданні необхідної та достовірної інформації, ухилення від перевірки якості електричної енергії тощо) енергопостачальник несе відповідальність згідно із законодавством та договором.

Згідно з вимогами ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 просила визнати незаконними дії (бездіяльність) відповідача, посилаючись на порушення відповідачем обов`язків, передбачених ст. 24 Закону України «Про електроенергетику», п. 38 ПКЕЕН та пункт 13 договору, вимоги діючого ДСТУ EN 50160:2014 та пунктів 50, 51 Правил користування електричною енергією для населення. Позивач пов`язує незаконність дій (бездіяльності) відповідача з підвищенням напруги.

Статтею 24 Закону України «Про електроенергетику», пунктом 38 ПКЕЕН та пунктом 13 договору визначено обов`язки енергопостачальника. Так, електропостачальник зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та організацію експлуатації об`єктів електроенергетики відповідно до вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж та енергетичного обладнання, надійне та якісне постачання (транспортування) енергії згідно з умовами ліцензій та договорів.

У пунктах 49-51 Правил користування електричною енергією для населення зазначено, що у разі порушення енергопостачальником умов договору побутовий споживач викликає представника енергопостачальника для складання та підписання акта-претензії побутового споживача, в якому зазначаються терміни, види, відхилення показників з надання послуг тощо. Акт-претензія складається побутовим споживачем та представником енергопостачальника і скріплюється їхніми підписами. У разі неприбуття представника енергопостачальника протягом 3 днів з дня звернення у містах або 7 днів - у сільській місцевості побутовий споживач має право скласти акт-претензію у довільній формі. У разі відмови представника енергопостачальника від підписання акта, акт вважається дійсним, якщо його підписали не менше ніж три побутових споживачі або побутовий споживач і виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоврядування. Акт-претензія побутового споживача подається енергопостачальнику, який у десятиденний термін усуває недоліки або надає побутовому споживачеві обґрунтовану відмову щодо задоволення його претензій.

Апеляційний суд погоджується з доводами позивача щодо обов`язку електропостачальника забезпечувати йому як споживачу надійне постачання електричної енергії згідно з умовами ліцензій та договором.

У зв`язку з цим, доводи ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»щодо неналежного відповідача у справі є безпідставними, оскільки згідно вимог чинного законодавства (ст. 24 Закону України «Про електроенергетику», п. 38 ПКЕЕН) саме на електропостачальника, а не на балансоутримувача покладено обов`язок забезпечувати надійне постачання електричної енергії.

В той же час, задовольняючи позовні вимоги в цій частині, суд першої інстанції визнав дії (бездіяльність) відповідача, що призвели до порушення законних прав позивача та нанесення йому моральної та матеріальної шкоди - незаконними.

При цьому, суд не зазначив, які ж саме дії чи бездіяльність визнані незаконними та в чому конкретно вони виразились.

Крім того, висновки суду в цій частині суперечать висновкам, що суд зробив в іншій частині рішення. Так, вказавши на наявність дій, які призвели до спричинення моральної та матеріальної шкоди позивачу, суд відмовив в задоволенні вимог про стягнення шкоди, наявність та спричинення якої визнав в абзаці другому резолютивної частини рішення.

Отже, висновки суду є суперечливими, не мотивованими та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, що у відповідності до вимог ст. 376 ЦПК України є підставою до скасування рішення та ухвалення нового судового рішення по суті вимог позивача.

Разом з тим, обов`язок довести порушення електропостачальником вищезазначених вимог закону покладено на позивача.

У позовній заяві ОСОБА_1 посилалася на те, що представники відповідача не з`явилися для проведення замірів напруги у зв`язку з чим позивач була вимушена самостійно організовувати проведення таких заходів, залучивши інших споживачів та кваліфікованого електрика.

Так, на підтвердження вказаних обставин, ОСОБА_1 надала акти-претензії, згідно яких було здійснено заміри параметрів якості електричної енергії відповідними пристроями та зазначено результати замірів, а саме напруга станом на 20-00 год. 11 жовтня 2016 року складала 398 Вольт.

У пункті 52 Правил користування електричною енергією для населення, що діяли на момент здійснення замірів, у разі відмови енергопостачальника провести необхідні заміри параметрів якості електричної енергії побутовий споживач має право сам організувати проведення таких замірів. Проводити заміри параметрів якості електроенергії може організація, яка має відповідні повноваження або дозволи. У цьому випадку енергопостачальник повинен відшкодувати витрати побутового споживача.

У актах-претензіях, наданих позивачем, зазначено, що заміри параметрів якості електричної енергії здійснював ОСОБА_5 . Однак, у матеріалах справи відсутні докази того, що вказана особа діяла від організації, яка має відповідний дозвіл чи повноваження на здійснення таких замірів.

Таким чином, докази, надані позивачем, не підтверджують вимог, якими ОСОБА_1 обґрунтовує незаконність дій (бездіяльності) відповідача.

В той же час, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

З пояснень представника відповідача, наданих суду апеляційної інстанції вбачається, що відповідач визнає факт аварії, яка сталась на електропідстанції, що живить будинок, в якому проживає позивач. Також представником визнано факт подачі до будинку електроенергії неналежної якості, а саме з значним перевищенням рівня напруги, однак, вказував, що це сталось не з вини ПАТ «Київенерго».

За таких обставин, апеляційний суд приходить до висновку, що факт подачі до квартири позивача електроенергії, яка за параметрами надійності, безпеки і якості, а саме за рівнем напруги перевищує допустиму норми, а саме п. 11.4.7. ДСТУ EN 50160-2014,відповідно до якого стандартна номінальна напруга Uп для мереж низької напруги загального призначення має значення 220 В між фазним і нульовим проводом або між фазними проводами: для трифазних чотирипровідних мереж: Uп = 220 В між фазним та нульовим проводом; для трифазних трипровідних мереж: Uп = 220 В між фазними проводами. Зміна напруги не повинна перевищувати ± 10 % від величини номінальної напруги.

За таких обставин, позовні вимоги в частині визнання зазначених дій незаконними є обґрунтованими.

Разом з тим, ОСОБА_1 в позовній заяві просила, зокрема, стягнути на її користь матеріальну шкоду, яка була заподіяна їй внаслідок порушення відповідачем своїх обов`язків. Позивач зазначає, що через підвищення напруги в побутовій електромережі помешкання позивача вийшли з ладу підключені до мережі електроприлади.

Проте, ОСОБА_1 не надала суду належних доказів того, що таке пошкодження відбулося саме з причин подачі до помешкання електроенергії з підвищеним рівнем напруги. Висновки спеціалістів, які б підтверджували вихід з ладу електричних приладів через підвищення напруги у матеріалах справи відсутні, як і відсутні будь-які докази виходу з ладу будь-яких пристроїв позивача.

Позивач не надала суду доказів, що вона є власником приладів, вартість яких вона просить відшкодувати та що саме вони вийшли з ладу. Надані суду рахунки-фактури від 17 жовтня 2016 року на кондиціонер, бойлер та фільтр зворотнього осмосу з помпою, рахунок-специфікація від 17 жовтня 2016 року на радіотелефон від 17 жовтня 2016 року, датовані після настання події 11 жовтня 2016 року, яка мала місце та з якою позивач пов`язує вихід з ладу електричних приладів. Крім того, вказані документи не містять даних про замовника та про оплату за них. На аркушах справи 13, 14, Т.1 містяться замовлення на доставку люстри та набору ламп. Однак, вони не підтверджують, що такі замовлення були отримані та оплачені позивачем. Крім того, дата здійснення таких замовлень у них не зазначена.

Розглядаючи справу по суті, суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи, що відповідно до ст. 376 ЦПК України є підставою для скасування рішення суду в частині визнання незаконними дій (бездіяльності) відповідача, стягнення матеріальної шкоди та ухвалення в цій частині нового судового рішення по суті вимог позивача.

В частині відмови в задоволенні позову рішення суду першої інстанції не оскаржувалося, а, відтак, апеляційним судом не переглядється.

Згідно ч. 13 ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

При подачі апеляційної скарги ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» сплатило судовий збір у розмірі 1 786 грн. 80 коп. Оскільки апеляційний суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення апеляційної скарги відповідача, а позивач звільнена від сплати судового збору на підставі Закону України «Про захист прав споживачів», сплачений відповідачем судовий збір підлягає стягненню на його користь з держави пропорційно до відхиленої частини позовних вимог та з урахуванням ч. 10 ст. 141 ЦПК України, а саме у розмірі 275 грн. 60 коп.

На підставі викладеного та керуючись статтями374, 376, 381, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» задовольнити частково.

Рішення Святошинського районного суду міста Києва від 10 грудня 2018 року в частині визнання дій (бездіяльності) незаконними, стягнення матеріальної шкоди скасувати та прийняти в цій частині постанову.

Позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району міста Києва» задовольнити частково.

Визнати незаконними дії ПАТ «Київенерго», правонаступником якого є ПАТ «ДТЕК Київські електромережі», які виразились в подачі до помешкання ОСОБА_1 , а саме квартири за адресою АДРЕСА_1 електроенергії з неналежним рівнем надійності, безпеки і якості, а саме з рівнем напруги, що перевищує допустимі норми встановлені законодавством.

У задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району міста Києва», про відшкодування матеріальних збитків відмовити.

В іншій частині рішення Святошинського районного суду міста Києва від 10 грудня 2018 року залишити без змін.

Стягнути з держави на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», місце знаходження - вул. Новокостянтинівська 20, м. Київ, , судовий збір у розмірі 275 (двісті сімдесят п`ять) гривень, 60 копійок.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повне судове рішення складено 30 травня 2019 року.

Головуючий Фінагеєв В.О.

Судді Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.