Справа № 755/7805/19
У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття провадження у справі

"28" травня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 ( РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_3 ) про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом виселення та зняття з реєстрації місця проживання, -

В С Т А Н О В И В :

16 травня 2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом виселення та зняття з реєстрації місця проживання, який 20 травня 2019 року було передано в провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями,

Відповідно до заявлених позовних вимог, позивачі просить суд: виселити ОСОБА_3 з квартири АДРЕСА_3 без надання іншого житлового приміщення; зняти ОСОБА_3 з реєстраційного обліку місця проживання в квартирі АДРЕСА_3 ; судові витрати покласти на відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 10 січня 2012 року ОСОБА_3 зареєструвала своє місце проживання у квартирі АДРЕСА_3 . Реєстрацію свого місця проживання відповідач здійснила за згодою колишнього власника квартири - ОСОБА_4 , який є рідним батьком позивача - ОСОБА_1 та позивача - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, а єдиними його спадкоємцями виявились позивачі, які у результаті прийняли у спадщину квартиру. Так, 11 січня 2019 року нотаріусом Десятої київської державної нотаріальної контори Шульгою С.В. було видано свідоцтво про право на спадщину позивачу - ОСОБА_2 на підставі якого було прийнято рішення про державну реєстрацію права власності за позивачем - ОСОБА_2 на Ѕ квартири. 07 лютого 2019 року нотаріусом Десятої київської державної нотаріальної контори Шульгою С.В. було видано свідоцтво про право на спадщину позивачу - ОСОБА_1 на підставі якого було прийнято рішення про державну реєстрацію права власності за позивачем - ОСОБА_1 на Ѕ квартири. Тобто, на сьогоднішній день єдиними законними власниками квартир є позивачі. У зв`язку з тим, що ні позивач - ОСОБА_1 , на позивач - ОСОБА_2 не є членами сім`ї відповідача та заперечують проти проживання у квартирі відповідача, оскільки, не надавали останній права володіння та користування квартирою, то 13.04.2019 року позивачі направили відповідачу вимогу про виселення з проханням протягом 10 днів з моменту отримання вимоги - звільнити квартиру, знятися з реєстрації та оплатити комунальні послуги. Дану вимогу відповідач отримала 18.04.2019 року, проте, так її і не виконала. Станом на дату звернення з позовною заявою відповідач і надалі проживає у квартирі, чим порушує права позивачів на вільне користування, володіння та розпорядження належним їм на праві власності майном. 28.12.2017 року відповідач зверталася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовною заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу та зміни черги спадкування. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 21.11.2018 року у справі № 755/133/18 позовні вимоги були задоволені частково, а саме, встановлено факт проживання відповідача з ОСОБА_4 однією сім`єю. У задоволенні решти позовних вимог було відмовлено в повному обсязі. Постановою Київського апеляційного суду від 21.03.2019 року у справі № 755/133/18 у задоволенні апеляційної скарги відповідача було відмовлено, а рішення суду першої інстанції було залишено без змін. Зазначені судові рішення набули законної сили, а тому, усі встановлені ними факти мають преюдиційний характер. Позивачі вважають, що на сьогоднішній день відсутні обставини, які б надавали відповідачу право користування зазначеним житловим приміщенням. Також, у зв`язку з тим, що в квартирі зареєстрований та фактично проживає відповідач, у позивачів виникли труднощі щодо реалізації свого права володіння, користування та розпорядження даним житловим приміщенням, в тому числі (але не виключно), неможливість реалізації свого права на відчуження майна, яке належить виключно позивачам. Позивачами були використані заходи досудового врегулювання спору, проте, їх використання не вирішило спір.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до наступного.

У відповідності до вимог ч.6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови в відкритті провадження у справі, відсутні.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, суддя враховує положення ч. ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України, та з огляду на що вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому суддя приходить до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 274, ч. 5 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, суддя приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 187, 261, 274-279, 353 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 ( РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_3 ) про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом виселення та зняття з реєстрації місця проживання.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач може подати в строк, що не перевищує п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а позивач - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Не пізніше п`ятиденного строку відповідач має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. У разі неподання у встановлений судом строк яких, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://court.gov.ua/sud2604.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: