ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4752/19 Справа № 215/4755/16-ц Суддя у 1-й інстанції - Демиденко Ю. Ю. Суддя у 2-й інстанції - Бондар Я. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2019 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Бондар Я.М.

суддів - Барильської А.П., Зубакової В.П.

сторони справи:

позивач - Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи, в порядку ч. 13 ст. 7, ч. 1 ст. 369 ЦПК України, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу від 08 лютого 2019 року, ухваленого суддею Демиденком Ю.Ю. в м.Кривому Розі, повний текст судового рішення складено 18 лютого 2019 року, -

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2016 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго» (яке під час розгляду справи змінити назву далі - Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення.

В обґрунтування позову зазначило, що ОСОБА_1 є побутовим абонентом та споживачем послуг, що надаються позивачем за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить відповідачу та на її ім`я відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 . В ході проведення перевірки дотримання споживачем Правил користування електричною енергією для населення (надалі за текстом - ПКЕЕН) за вказаною адресою 19 травня 2016 року виявлено порушення ст.27 Закон України «Про електроенергетику» самовільне підключення електроенергії після відключення без приладу обліку прихованим способом. За фактом виявленого порушення складено акт №118095 від 19.05.2016 року. На підставі акту у відповідності до Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику виконано розрахунок суми збитків за період з 19.11.2015 року по 19.05.2015 року на суму 14519,35грн., яку позивача просив суд стягнути з відповідача, а також витрати зі сплати судового збору в сумі 1378 грн.

Заочним рішенням Тернівського районного суду м. Кривого Рогу від 01 червня 2017 року, позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» 14519, 35 грн. збитків, завданих безобліковим користуванням електричною енергією та 1378.00 грн. сплаченого судового збору.

За заявою відповідача ОСОБА_1 , ухвалою Тернівського районного суду м. Кривого Рогу від 28 листопада 2017 року заочне рішення скасоване, справу призначено до розгляду в загальному порядку.

Рішенням Тернівського районного суду м. Кривого Рогу від 08 лютого 2019 року, позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» 14519, 35 грн. збитків, завданих безобліковим користуванням електричною енергією, 1378.00 грн. сплаченого судового збору, а всього 15897,35 грн.

Не погоджуючись із рішенням суду відповідач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, ставить питання про скасування рішення та ухвалення нового про відмову АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» в задоволенні позовних вимог.

В мотивування доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що Акт про порушення ПКЕЕН не був підписаний споживачем, так як складений у її відсутність, що тягне його недійсність. Посилається, що судом не взято до уваги пояснення свідків, що на час проведення Акту перевірки її квартира не була відключена від енергопостачання, її електроприлади були приєднані до електричної мережі сусіда. В акті не зазначені та не встановлено місця приєднання електропостачання. Судом надано перевагу показам свідків зі сторони позивача аніж показам свідків відповідача.

Крім того, не погоджується із виміром дроту, оскільки у схемі підключення містилися дроти іншого кольору, із іншим перерізом, що не враховано та не зазначено в Акті. При розрахунку збитків, відповідач вважає, що слід було використати мінімальний ампераж 16А, замість 40 А . Судом не надано оцінку неправомірній бездіяльності позивача щодо тривалого не улаштування лічильника обліку електроенергії за її заявою від 21 січня 2016 року. Крім того, зазначає, що не погоджується із кваліфікацію її порушення, вважає, що воно пов`язане із невиконанням споживача обов`язку збереження лічильника, а не самовільне підключення. Оскільки, її квартира увесь час була підключена дротом, який вилучений працівниками позивача, згідно проекту, проте у відсутність лічильника, який зобов`язаний був улаштувати позивач.

У відзиві на апеляційну скаргу АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» просить рішення суду, як законне та обґрунтоване залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, посилаючись, що Акт про порушення складений згідно вимог законодавства, підписаний трьома представниками енергопостачальника, тому є дійсним.

У запереченнях на відзив відповідач зазначила, що позивачем не надано належних доказів виявленого порушення, не зазначено схему підключення, свідок ОСОБА_7 особисто монтував схему електромережі та пояснював її підключення від розетки сусіда. Надала результати перевірки НКРЕКП за її зверненням.

Справа розглядається без повідомлення учасників справи, в порядку ч. 13 ст. 7, ч. 1 ст. 369 ЦПК України, оскільки ціна позову менше 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог, доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , згідно договору дарування від 27.08.1994 року є власником та побутовим споживачем послуг, що надаються АТ«ДТЕК Дніпровські електромережі» за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с.12).

За вказаною адресою 19 травня 2015року комісією АТ«ДТЕК Дніпровські електромережі» у складі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 проведено перевірку дотримання споживачем Правил користування електричною енергією для населення (надалі за текстом - ПКЕЕН) в результаті якої, виявлено порушення споживачем ст. 27 Закон України «Про електроенергетику» самовільне підключення електроенергії після відключення без приладу обліку прихованим способом. За фактом виявленого порушення складено акт Н №118095 від 19.05.2016 року та додаток до нього від 30 травня 216 року(а.с.7,8)

Згідно Протоколу №225 від 16.06.2016 Комісія з розгляду актів про порушення «Правил користування електричною енергією для населення» на засіданні якою була присутня відповідач ОСОБА_1 , визнала правомірним складання Акту Н №118095 від 19.05.2016 (а.с.5).

На підставі акту Н №118095 у відповідності до Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику виконано розрахунок суми збитків за період з 19.11.2015 року по 19.05.2015 року на суму 14519,35грн.(а.с.3).

Задовольняючи позовні вимоги АТ«ДТЕК Дніпровські електромережі» та стягуючи з ОСОБА_1 суму збитків за безоблікове користування електричною енергією, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем, як власником, не спростовано заподіяння шкоди позивачу, як постачальнику електроенергії в результаті підключення до електромережі без виміру обліку (лічильника) прихованою проводкою.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, вважає його вірним, обґрунтованим, прийнятим у відповідність до вимог законодавства, з огляду на наступне.

З матеріалів справи видно, що спір виник з приводу наявності підстав для відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику споживачем.

Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (частина перша статті 611 ЦК України).

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженоюпостановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562 (далі - Методика), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженимпостановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122.

Частиною четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції та зазначеним в акті про фіксацію порушення, що відповідач, як споживач, здійснила підключення до мережі енергопостачання поза лічильником, який в неї відсутній. Тому, доводи апеляційної скарги, що її дії слід кваліфікувати як невиконанням споживача обов`язку збереження лічильника, не можна визнати обґрунтованими, лічильник відсутній в квартирі з 2000 року. Безоблікове використання електроенергії у відповідача зафіксовано лише 19 травня 2016 року.

Згідно із п. 42, 48 Правил споживач зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів. Споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема за порушення правил користування електричною енергією.

Відповідно до п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що акт є допустимим доказом порушення ПКЕЕН та надає підстави для стягнення збитків, завданих без обліковим використанням електричної енергії, оскільки складений він належним чином, підписаний трьома повноважними представниками, тобто є дійсним. В акті міститься вся необхідна інформація та опис порушення, яке було виявлене на момент його складення, а також необхідні відомості для визначення обсягу та вартості не облікованої електричної, згідно з Методикою.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Тому доводи апеляційної скарги, щодо недійсності Акту, через складання у відсутність споживача та як наслідок відсутність її підпису є неприйнятними, оскільки в ньому містяться підписи трьох представників енергопостачальника.

Згідно дослідженого відеозапису фіксації порушення, квартиру споживача відчинили працівники, які виконували ремонтні роботи у приміщенні, що дозволило встановити працівникам позивача наявність у приміщенні електроенергії, через увімкнене світло, та показів напруги на запобіжниках, улаштованих у шафі, при відсутності приладу обліку (лічильника), а також механізм підключення. Дійсно, згідно відеофіксації власник ОСОБА_1 у квартирі була відсутня, проте, працівники позивача запропонували їй у телефонному режимі прибути на місце виявлення порушення ПКЕЕН. Неприбуття споживача, який вчинив порушення ПКЕЕН не перешкоджає працівникам АТ«ДТЕК Дніпровські електромережі» виконувати посадові обов`язки щодо фіксації та усунення виявленого порушення.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу, у протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562.

Згідно Протоколу №225 від 16.06.2016 Комісія з розгляду актів про порушення «Правил користування електричною енергією для населення» визнала правомірним складання Акту Н №118095 від 19.05.2016. На підставі акту Н №118095 з використанням Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику виконано розрахунок суми збитків за період з 19.11.2015 року по 19.05.2015 року на суму 14519,35грн.

Колегія суддів погоджується із визначеним позивачем розміром збитків та порядком його визначення. Доводи апеляційної скарги про урахування при визначенні розміру збитків лише переріз дроту 6мм, його склад - мідь, шматок якого вилучений на сходовій клітині, без урахування перерізу дротів схеми електромережі, що розташована у приміщенні квартири та має синій колір ізоляції, колегія суддів не може визнати прийнятними.

З огляду на встановлення точки приєднання квартири споживача до загальнобудинкової мережі електропостачання, у місці приєднання відмонтований шматок дроту, упакований до сейф пакету. Відповідач внесла свої зауваження щодо дійсності дроту упакованого у сейф пакет із дротом, на сходовому майданчику. У присутності відповідача 16 червня 2016року проведено заміри шматка дроту, про що складено відповідний акт (а.с.6).

Провести заміри та вилучити шматок схеми електромережі розташованої у квартирі споживача представникам АТ«ДТЕК Дніпровські електромережі» не виявилося можливим, оскільки згідно додатку до акту №118095 від 30 травня 2016 року після повідомлення про відключення квартири від електропостачання, через порушення правил користування електричною енергією без прибору обліку, робітники, які перебували у приміщенні за вказівкою власника - відповідача у справі, виставили їх з приміщення квартири на сходовий майданчик зачинивши двері.

Отже, на підставі викладеного, колегія суддів погоджується із визначеним розміром діаметру дроту 2,7 мм, що відповідає перерізу 6 мм, тому визначений довготривалий допустимий струм міді ( згідно з ПУЕ), який необхідно застосувати у формулі для визначення збитків становитиме 40А, а не 16А, як зазначає в апеляційній скарзі відповідач, для перерізу міді - 1мм2.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Розглядаючи справу, суд забезпечив сторонам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Як видно з акту про порушення ПКЕЕН серії Н №118095 від 19.05.2016 року та відеозапису, який міститься в матеріалах справи, під час проведення перевірки дотримання ПКЕЕН за адресою: АДРЕСА_1, перевірку проведено в присутності робітників, які виконували ремонтні роботи в квартирі відповідача. Працівниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленеого» виявлено порушення ст. 27 Закон України «Про електроенергетику» самовільне підключення електроенергії після відключення без приладу обліку прихованим способом.

Як видно з фіксації порушення відеозапису, що міститься в матеріалах справи, при відкритті дверей квартири №2 світло у лампочці наявне, на місці коробу для улаштування лічильника - він відсутній, на цифровому табло містяться показники напруги. Тобто, зафіксована наявність електроенергії при відсутності лічильника.

Посилання відповідача в апеляційній скарзі про звернення до позивача із заявою від 21.01.2016 року про улаштування у квартирі лічильника, не можна визнати обґрунтованим та правомірним для самовільного підключення електроенергії поза приладом обліку. Докази оскарження відповідачем ОСОБА_1 бездіяльності позивача АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» щодо улаштування індивідуального лічильника в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до п.37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Колегією суддів перевірено правильність наданого позивачем розрахунку збитків.

Як видно з матеріалів справи, позивачем доведений факт підключення енергопостачання до квартири АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить відповідачу ОСОБА_1 поза приладом обліку ( лічильник відсутній) скритою проводкою до мережі електропостачання.

Колегія суддів вважає неприйнятними, через недоведеність доводів апеляційної скарги відповідача що представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» не встановлено джерело наявності електричної енергії у квартирі відповідача, через улаштування кабелю по зовнішній стороні будівлі із сусідньої квартири №6 , в підтвердження чого, посилається на акт сусідів.

Проте, колегія суддів вважає неприйнятним, як доказ акт від 14 листопада 2016 року про підключення квартири відповідача №2 переносним кабелем від електропостачання квартири №6 , оскільки він не має правового значення, адже не стосується за часом до обставин самовільного підключення поза приладом обліку квартири відповідача у травні 2016 року на час виявлення порушення працівниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі». (а.с.61). Складання останнього акту в листопаді 2016 року не спростовує факт підключення квартири ОСОБА_1 саме 19 травня 2016 року до мережі електропостачання на будинок поза лічильником, який відсутній, що зафіксовано на диску з відеофіксацією порушення (а.с.106).

На підставі викладеного, колегія суддів прийшла до висновку, що вирішуючи вказаний спір, суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону.

Висновки суду обґрунтовані і підтверджуються письмовими доказами.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального законодавства, у зв`язку із чим апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, як недоведена, а рішення суду - залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, Дніпровський апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу від 08 лютого 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено 11 червня 2019 року.

Головуючий:

Судді: