Номер провадження 2/754/5032/19 Справа №754/4087/19
14 травня 2019 року м.Київ
Суддя Деснянського районного суду міста Києва Бабко В.В.
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Позивач ОСОБА_6 звернувся з позовом до суду про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
Ухвалою Деснянського районного суму м. Києва від 22.03.2019 відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідачами у встановлений законом строк до суду не подано заяви із запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та не подано відзиву на позовну заяву.
Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що відповідно до ордеру на жиле приміщення серії В №165848 від 30.07.1971, який виданий ОСОБА_7 на сім`єю із чотирьох осіб зайняття жилого приміщення, жилою площею 41,9кв.м., яке складається з трьох кімнат в ізольованій квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . Ордер виданий на склад сім`ї: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 . В квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_11 . Відповідачі з 2010 року в квартирі не проживають. Позивач ОСОБА_1 змушений самостійно сплачувати за відповідачів витрати пов`язані з наданням комунальних послуг, нести витрати по обслуговуванню та збереженню квартири. У зв`язку з викладеним позивач просить суд визнати відповідачів, такими, що втратили право користування жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та постановити заочне рішення, відповідно до ст. 280 ЦПК України.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.
Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ордеру на жиле приміщення серії В № 165848 від 30.07.1971, який виданий ОСОБА_7 на сім`єю із чотирьох осіб зайняття жилого приміщення, жилою площею 41,9кв.м., яке складається з трьох кімнат в ізольованій квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . Ордер виданий на склад сім`ї: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10
Судом встановлено, що квартира на даний час не приватизована.
04 грудня 1985 року ОСОБА_10 та ОСОБА_12 уклали шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , актовий запис - 2067.
Судом установлено, що ОСОБА_12 є мамою ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , видане Деснянським районним у місті Києві відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис - 2940.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_12 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , видане Деснянським районним у місті Києві відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис - 1560.
На даний час в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , як члени родини.
Згідно актів обстеження від 19.02.2016, 17.06.2016, 25.11.2016, 24.02.2017, 16.06.2017, 10.11.2017, 16.02.2018, 22.06.2018, 16.11.2018, 15.02.2019 квартири АДРЕСА_1 зазначено, що ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 за вищевказаною адресою не проживають, акти складені та підписані ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16
Відповідно ст. 71 ЖК України передбачає, що у разі відсутності наймача або членів його сім`ї у житловому приміщенні понад шість місяців, він втрачає право користування ним.
Статтею 72 ЖК України визначено, що визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Згідно ст. 107 ЖК України у разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.
Відповідно до роз`яснень, викладених в п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року (з наступними змінами) «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК України) необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. У разі їх поважності (перебування у відрядженні; у осіб, які потребують догляду; внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Відповідачі не зверталися до суду з вимогою про продовження строку на відсутність у спірній квартирі, не надавали доказів поважних причин відсутності за зареєстрованим місцем проживання.
Вищевикладені обставини свідчать про те, що відповідачі не проживають у квартирі за місцем реєстрації без поважних причин та не має наміру там проживати, а отже є підстави для визнання їх такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 . Факт реєстрації в квартирі відповідачів завдає додаткових матеріальних витрат на оплату комунальних послуг, що завдає позивачу матеріальної шкоди.
Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими і вони підлягають задоволенню.
На підставі ст.141 ЦПК України, стягненню з відповідачів на користь позивача підлягають понесені судові витрати в розмірі 768,40грн, але з кожного по 192,10грн.
Керуючись Конституцією України, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, 71, 72, 107 ЖК України, статтями 2, 4, 12, 76-81, 89, 133, 141, 259, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про позбавлення права користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
Визнати ОСОБА_3 такою, що втратила право користування жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
Визнати ОСОБА_4 таким, що втратив право користування жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
Визнати ОСОБА_5 таким, що втратив право користування жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 768,40грн, з кожного по 192,10грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 ; ІПН НОМЕР_5 .

Відповідач 1: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач 2: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач 3: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач 4: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

Повний текст рішення складено та підписано 14.05.2019.

Суддя В.В. Бабко