Провадження № 8/761/21/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2019 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибака М.А.

за участю секретаря Орел П.Ю.,

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника адвоката Чумакової Т.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 23.09.2016 року за нововиявленими обставинами в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_5 про захист честі, гідності, ділової репутації; визнання інформації недостовірної; зобов`язання спростувати недостовірну інформацію.

В С Т А Н О В И В :

12.06.2018 року представник відповідача ОСОБА_1 Качура О.А. звернулась до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення у цивільній справі № 761/22473/15 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_5 про захист честі, гідності, ділової репутації; визнання інформації недостовірної; зобов`язання спростувати недостовірну інформацію.

Заява мотивована тим, що рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 23.09.2016 року, яке залишене без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 28.02.2017 року було частково задоволено позов ОСОБА_3 , визнано недостовірною, та такою, що порушує честь, гідність, ділову репутацію ОСОБА_3 інформацію, поширену ОСОБА_1 на Інтернет - сторінці у соціальній мережі « ІНФОРМАЦІЯ_1 під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_2» та на Інтернет - сторінці http://www.pravda.com.ua, в розділі «Київ» в статті під заголовком: «ІНФОРМАЦІЯ_3», що знаходиться за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_4, а саме: «… Громадянка Росії із Саратова ОСОБА_3 безкарно захопила землю на березі Дніпра ринковою вартістю на мільйони грн. …», «… побудувала собі маєток…, а саме замок з будівлями…». Зобов`язано ОСОБА_1 спростувати на інтернет-сторінці у соціальній мережі «Facebook»: ІНФОРМАЦІЯ_5/ вищезазначену інформацію про ОСОБА_3 , поширену на Інтернет - сторінці у соціальній мережі «Facebook»: ІНФОРМАЦІЯ_6 під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_2», шляхом опублікування резолютивної частини рішення суду у цій справі, протягом тридцяти днів з дня набрання рішенням суду у цій справі законної сили.

Як зазначав заявник, рішення було обґрунтовано відсутністю у відповідача-1 ОСОБА_1 підстав стверджувати про наявність порушення норм чинного законодавства позивачем.

Разом із тим, в червні-липні 2015 року відповідачем-1 було подано до Оболонського районного управління поліції ГУНП у місті Києві заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 197-1 Кримінального кодексу України (самовільне зайняття земельної ділянки).

Відповідач-1 здійснювала неодноразові спроби дізнатись про результат розгляду поданої заяви, однак їй не вдалось отримати інформацію про внесення відомостей за її заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

03.05.2018 року до Оболонського районного управління поліції було направлено адвокатський запит про те чи було зареєстровано кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 за фактом самовільного будівництва на підставі заяви ОСОБА_1

25.05.2018 року Оболонським районним управлінням поліції ГУНП у місті Києві було повідомлено про те, що 20.07.2016 року, тобто під час розгляду справи в суді першої інстанції, було зареєстровано кримінальне провадження за статтею 197-1 КК України.

Заявник вважав зазначену обставину такою, що істотно змінює обставини справи та просив суд задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та ухвалити рішення, яким в задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_5 про захист честі, гідності, ділової репутації; визнання інформації недостовірної; зобов`язання спростувати недостовірну інформацію - відмовити повністю і судові витрати покласти на позивача.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 27 червня 2018 року заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків.

На виконання вимог вказаної ухвали 27.07.2018 року заявником подано клопотання про прийняття доповнень до заяви про перегляд рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 23.09.2016 року за ново виявленими обставинами.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 17 серпня 2018 року заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків.

18 жовтня 2018 року заявником подано до суду клопотання про продовження строку на виправлення недоліків заяви про перегляд рішення за ново виявленими обставинами.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 22 жовтня 2018 року вказане клопотання залишене без задоволення.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2018 року заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 про захист честі, гідності, ділової репутації; визнання інформації недостовірної; зобов`язання спростувати недостовірну інформацію визнано неподаною та повернуто заявнику.

Постановою Київського апеляційного суду від 02.04.2019 року ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2018 року було скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

09.04.2019 року, згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи, заяву передано на розгляд судді Рибаку М.А.

Ухвалою суду від 12.04.2019 року заяву було прийнято до провадження суддею Рибаком М.А. та призначено до розгляду в судовому засіданні на 21.05.2019 року.

В судовому засіданні 21.05.2019 року заявник та її представник заяву підтримали та просили суд про її задоволення. А також через канцелярію суду подали клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових доказів, а саме копію витягу з протоколу № 10 засідання постійної Комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 19.04.2016 року, а також листа-відповіді Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування від 25.02.2019 року.

Представник заявника також посилалась на вказані документи в якості обґрунтування своєї позиції щодо перегляду рішення за нововиявленими обставинами та зазначала, що проект рішення про виділення земельної ділянки ОСОБА_3 було відхилено, а отже вона користувалась земельною ділянкою без законних підстав.

Позивач, а також відповідач-2 в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлялись у встановленому законом порядку.

Дослідивши матеріали заяви, рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 23.09.2016 року, а також матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню із наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом (ч. 4 ст. 423 ЦПК України).

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 30 березня 2012 року N 4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» (далі по тексту - Постанова) нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до п. 4 Постанови, судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Додані до заяви ОСОБА_1 , а також надані в процесі судового розгляду документи, по суті є новими доказами та не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Окрім того, суд також виходить з того, що заявником не доведено того, що обставини, на які він постилається в своїй заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи.

Так, ОСОБА_1 зазначає, що 25.05.2018 року їй стало відомо, що 20.07.2016 року, тобто під час розгляду справи в суді першої інстанції, було зареєстровано кримінальне провадження за статтею 197-1 КК України за її заявою, поданою в липні 2015 року.

Згідно із листом Оболонського управління поліції ГУНП у місті Києві від 16.10.2018 року № 306-аз/125/5і/04-18, адресованого адвокату Качура О.А., зазначено, що заява ОСОБА_1 щодо самовільного захоплення та забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1 зареєстрована за № 30474 від 10.07.2015 року та за даним фактом слідчим відділом Оболонського управління поліції внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006572 від 11.07.2015 року за ч. 1 ст. 197-1 КК України.

Згідно із ч. 1 ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України (в редакції, чинній на час подання заяви) слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Заявником в ході судового розгляду не надано жодних доказів на підтвердження того, що вона не знала та не могла знати на час розгляду цивільної справи в суді про внесення зазначених нею відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, суд вважає, що заява є не обґрунтованою, не доведеною та такою, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 429 ЦПК України, за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу (ч. 4 ст. 429 ЦПК України).

Керуючись ст. ст. 259, 260, 429 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 23.09.2016 року за нововиявленими обставинами в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_5 про захист честі, гідності, ділової репутації; визнання інформації недостовірної; зобов`язання спростувати недостовірну інформацію - відмовити.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 23.09.2016 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_5 про захист честі, гідності, ділової репутації; визнання інформації недостовірної; зобов`язання спростувати недостовірну інформацію залишити в силі.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ М.А. РИБАК

Повний тексту ухвали складено: 23.05.2019 року.