Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

Номер провадження 2/229/213/2019

Справа № 229/5583/18

15 травня 2019 року Дружківський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді Лебеженка В.О.,

за участю секретаря судового засідання Слободкіної Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Дружківка в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору купівлі-продажу житлового будинку з земельною ділянкою та стягнення подвійного розміру завдатка,-

В С Т А Н О В И В:

До Дружківського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору купівлі-продажу житлового будинку з земельною ділянкою та стягнення подвійного завдатка. В позовній заяві просить: розірвати договір купівлі-продажу житлового будинку з земельною ділянкою (з розстрочення платежу) від 26 червня 2014 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Ясинуватського міського нотаріального округу Донецької області Лавпріщєвим О.А. зареєстрованим в реєстрі за №471; стягнути з відповідача подвійну суму завдатку сплаченого 24.06.2014 року, у розмірі 168 000 грн.; стягнути з відповідача судові витрати по справі.

Обгрунтовує вимоги тим, що 26 червня 2014 року між позивачем та відповідачем був укладений договір купівлі-продажу житлового будинку з земельною ділянкою (з розстроченням платежу), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначений договір був посвідчений приватним нотаріусом Ясинуватського міського нотаріального округу Донецької області Лавріщєвим О.А.

За два дні до укладання договору купівлі-продажу, 24.06.2014 року вона передала відповідачу суму завдатку у розмірі 84 000 грн. 00 коп., про що відповідачем було написано розписку.

Відповідно до умов вищевказаного договору, відповідач був зобов`язаний до 27 червня 2014 року повністю звільнити житловий будинок та земельну ділянку та передати їх позивачу, а також передати їй відповідні документи на житловий будинок та земельну ділянку.

Зазначені обов`язки були вказані у п.3.1 відповідного договору. Однак, всупереч вищезазначених обов`язків, відповідач не виконала взятих на себе зобов`язань та не передала відповідний будинок та земельну ділянку разом із документами до відповідного строку. Біль того, після укладення договору купівлі-продажу відповідач взагалі переїхав у невідоме їй місце мешкання та почав уникати зустрічей.

Ухвалою суду відкрито провадження у справі і визначено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 14 лютого 2019 року на 13 год. 45 хв. (а.с.24-25)

Ухвалою суду підготовче провадження у цивільній справі було закрито та призначено до судового розгляду на 15 квітня 2019 року на 10 год. (а.с.48).

В супереч вимогам ст. 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм правом надати відзив на позовну заяву у встановлений судом строк.

В судове засідання позивач та її представник не з`явилися. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Надали заяву про розгляд справи у їх відсутність. Проти ухвалення заочного рішення не заперечують, на задоволенні позові наполягають (а.с.48).

Відповідач в судове засідання не з`явилася. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду невідомі.

Враховуючи, що причина неявки відповідача є неповажною, відзив не надано, у справі є наявні дані про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим відповідно до ст. 280 ЦПК України, розглянути справу у порядку заочного провадження у відсутність відповідача з дотриманням вимог, встановлених законом, за згодою позивача на розгляд справи в порядку заочного провадження.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України.

Дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановивши і факти та відповідні їм правовідносини, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі, виходячі з наступного.

Згідно зі ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд відповідно до ст. 13 ЦПК України, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до змісту ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що 26 червня 2014 року між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 був укладений договір купівлі-продажу житлового будинку з земельною ділянкою (з розстроченням платежу), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначений договір був посвідчений приватним нотаріусом Ясинуватського міського нотаріального округу Донецької області Лавріщєвим О.А. (а.с.4-7).

Згідно п.1 зазначеного договору купівлі-продажу, продавець ОСОБА_2 зобов`язується передати у власність покупця ОСОБА_1 житловий будинок та земельну ділянку, на якій він розташований, а покупець зобов`язується прийняти зазначені об`єкти нерухомого майна і сплатити за них обговорену грошову суму.

Пунктом 2.3 договору купівлі-продажу визначено, що за домовленістю сторін продаж житлового будинку вчинено за 50000 грн.00 коп., а продаж земельної ділянки за 250000 грн. 00 коп., що разом становить 300000 грн. 00 коп.

Порядок розрахунку визначено п.2.4 договору купівлі-продажу, відповідно до якого, усі належні продавцю ОСОБА_2 за цим договором 300000 грн. 00 коп. покупець ОСОБА_1 зобов`язується повністю сплатити в строк до 30.07.2015 року, в наступному порядку: щомісяця, починаючи з липня місця 2014 року в строк до 30 числа кожного місяця, покупець повинна вносити 25000 грн. 00 коп. на особистий рахунок продавця.

Поряд з цим, відповідно до п.3.1. зокрема, обов`язком продаця вказано: в строк до 26.09.2014 року знятися з реєстраційного обліку з відчужуваного житлового будинку, а в строк до 27.06.2014 року повністю звільнити житловий будинок і передати його земельну ділянку покупцю у технічному стані не гіршому, у порівнянні з тим, в якому об`єкти нерухомого майна перебували на час їх попереднього огляду покупцем.

За змістом ст.ст.202, 203 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом.

Згідно із ч.1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору (ч.1 ст. 638 ЦК України).

Відповідно до ч.2 ст. 651 ЦК України, договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

При цьому, істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Тобто йдеться про таке порушення договору однією зі сторін, яке тягне для другої сторони неможливість досягнення нею цілей договору.

Оцінка порушення договору як істотного здійснюється судом відповідно до критеріїв, що встановлені вказаною нормою. Оціночне поняття істотності порушення договору законодавець розкриває за допомогою іншого оціночного поняття - «значної міри» позбавлення сторони того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Це (друге) оціночне поняття значно звужує сферу огляду суду. Істотність порушення визначається виключно за об`єктивними обставинами, що склалися у сторони, яка вимагає розірвання договору. В такому випадку вина (як суб`єктивний чинник) сторони, що припустилася порушення договору, не має будь-якого значення і для оцінки порушення як істотного, і для виникнення права вимагати розірвання договору на підставі частини другої статті 651 ЦК України.

Іншим критерієм істотного порушення договору закон визнає розмір завданої порушенням шкоди, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору. При цьому йдеться не лише про грошовий вираз завданої шкоди, прямі збитки, а й випадки, коли потерпіла сторона не зможе використати результати договору.

Вирішальне значення для застосування зазначеного положення закону має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона.

Суд бере до уваги той факт, що між відповідачем ОСОБА_2 з однієї сторони та позивачем ОСОБА_1 з іншої сторони укладено договір купівлі-продажу житлового будинку з земельною ділянкою (з розстроченням платежу) від 26.06.2014 року, сторонами було погоджено, що в строк до 27.06.2014 року відповідач повністю звільнить житловий будинок і передасть його земельну ділянку покупцю, а також в строк до 26.09.2014 року знімиться з реєстраційного обліку з відчужуваного житлового будинку, однак відповідач необґрунтовано ухилилася від виконання обов`язків покладених на неї договором.

Згідно із ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 530 ЦК України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

У статті 610 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

За таких обставин, суд констатує істотне порушення відповідачем умов договору, оскільки внаслідок такого порушення позивач була позбавлена того, на що розраховувала під час укладання договору, а саме придбання житлового будинку та земельної ділянки.

Отже, суд приходить до висновку про необхідність припинити зобов`язання, що виникли між ОСОБА_2 з однієї сторони та ОСОБА_1 з іншої сторони на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку з земельною ділянкою (з розстроченням платежу) від 26.06.2014 року, й розірвати зазначений договір на вимогу позивача.

Водночас, за змістом ст. 653 ЦК України, у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються; якщо договір розірваний у зв`язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих розірванням договору.

Частиною 1 ст. 546 ЦК України, передбачено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Відповідно до ч.2 ст. 546 ЦК України, договором або законом можуть бути встановлені інші види забезпечення виконання зобов`язання.

Згідно з ч.1 ст. 570 ЦК України, завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Відповідно до ч.2 ст. 570 ЦК України, якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.

Судом, встановлено, що згідно розписки відповідач ОСОБА_2 отримала грошові кошти від позивача ОСОБА_1 в розмірі 84000 грн. 00 коп., в якості завдатку за купівлю будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Статтею 571 ЦК України, встановлено наслідки порушення або припинення зобов`язання, забезпеченого завдатком. Так, якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості.

Таким чином, суд приходить до переконання, що позовні вимоги про стягнення з відповідача подвійного розміру завдатку у сумі 168000 грн. 00 коп. підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при зверненні до суду з позовною заяву сплачений судовий збір у сумі 1680 гривень, враховуючи, що позов задоволено в повному обсязі, сума судового збору, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 2, 10-12, 80, 141, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ) про розірвання договору купівлі-продажу житлового будинку з земельною ділянкою та стягнення подвійного розміру завдатка - задовольнити в повному обсязі.

Розірвати договір купівлі-продажу житлового будинку з земельною ділянкою (з розстроченням платежу) від 26 червня 2014 року, розташованим за адресою: АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 та ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який посвідчений приватним нотаріусом Ясинуватського міського нотаріального округу Донецької області Лавріщєвим О.А. зареєстрованим в реєстрі за №471.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ) подвійну суму завдатку сплаченого 24 червня 2014 року, у розмірі 168000 (сто шісдесят вісім тисяч) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , буд.3) судовий збір у розмірі 1680 (одна тисяча шістсот вісімдесят) грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

В разі проголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 20 травня 2019 року.

Суддя: В.О.Лебеженко