Провадження № 2/537/265/2019
Справа № 537/5584/18
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.05.2019 Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області в складі:

головуючої судді Фадєєвої С.О.,

за участі секретаря Герасименко Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кременчуці за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою, де просить суд ухвалити рішення, яким розірвати шлюб між ним та відповідачем ОСОБА_2, зареєстрований 25.04.2006 відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Світловодську реєстраційної служби Світловодського міськрайонного управління юстиції у Кіровоградській області за актовим записом № 84.

На обґрунтування позову зазначив, що 25.04.206 між ним та відповідачкою ОСОБА_2 було укладено шлюб. В шлюбі спільних дітей вони не мають. Вказав, що з моменту одруження шлюбні стосунки між ними були припинені, кожен з них має діаметрально протилежні погляди на шлюб, сім»ю. Внаслідок несумісності характерів він дійшов до висновку щодо неможливості подальшого проживання та збереження сім»ї. Спільного господарства вони не ведуть. Спору щодо поділу майна немає. Через органи РАЦС дружина відмовляється розірвати шлюб. З урахуванням викладеного, просив позов задовольнити.

Позивач у судове засідання не з»явився, надав суду заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить розгляд справи проводити у його відсутність.

Відповідач у судове засідання не з»явилася, надала суду заяву, в якій зазначила, що з позовом згодна, після розірвання шлюбу просить залишити їй прізвище, набуте у шлюбі, «Зайченко» та розгляд справи проводити у її відсутність.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України за відсутністю учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши і оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому їх дослідженні, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що шлюб між сторонами зареєстрований 25.04.2006 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Світловодську реєстраційної служби Світловодського міфськрайонного управління юстиції у Кіровоградській області за актовим записом № 84, що підтверджується копіює свідоцтва про шлюб сереї І-ОЛ № 121831. В шлюбі сторони дітей не мають.

В судовому засіданні встановлено, що подружжя не підтримують шлюбних відносин. Бажання та намір відновити нормальні сімейні стосунки у сторін відсутні.

Відповідно до статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно зі статтею 56 Сімейного кодексу України, кожен з подружжя має право на припинення шлюбних відносин.

Відповідно до частини 2 статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як роз»яснено в пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Відповідно до ст.111 Сімейного кодексу України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Ухвалою суду від 04.03.2019 сторонам надавався строк для примирення до 04.05.2019, проте подружжя не примирилося.

За викладених обставин, приймаючи до уваги ту обставину, що сторони не підтримують шлюбно-сімейних стосунків, наміру поновлювати сімейні стосунки не мають, суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Після розірвання шлюбу відповідач ОСОБА_2 бажає залишити шлюбне прізвище «Зайченко».

Судові витрати у справі підлягають стягненню з відповідача на користь держави згідно ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст.5, 10, 13, 19, 76, 77, 81, 141, 142, 265, 280-282 ЦПК України, ч. 3 ст.105, ст.110, 112 Сімейного кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, місце проживання: 27500, АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_2, місце реєстрації: 39600, Полтавська область, м. Кременчук, вул. Тімірязєва, буд.1) про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 25.04.2006 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Світловодську реєстраційної служби Світловодського міськрайонного управління юстиції у Кіровоградській області за актовим записом №84 між ОСОБА_1 та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище Попович) ОСОБА_3 розірвати.

Залишити ОСОБА_2 прізвище, набуте у шлюбі «Зайченко».

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь держави судовий збір в сумі 704 грн. 80 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: С.О.Фадєєва