УХВАЛА

15 травня 2019 року

м. Київ

справа № 363/1824/15-ц

провадження № 61-34949св18

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Олійник А. С. (суддя-доповідач), Кузнєцова В. О., Усика Г. І.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди та збитків, завданих неналежним виконанням договору підряду,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди та збитків, завданих неналежним виконанням договору підряду.

Позов обґрунтовано тим, що у жовтні 2009 року між сторонами укладено усний договір будівельного підряду щодо будівництва проекту прибудови до будинку позивача АДРЕСА_1 , відповідно до проекту. Відповідач почав будівництво наприкінці жовтня 2009 року, роботи тривали до 15 січня 2015 року. На виконання договору підряду відповідач залучав до виконання робіт інших субпідрядників, в тому числі Приватне підприємство «Будівельна компанія «Буд Ал Ан», засновником та директором якого він сам і був. 15 січня 2010 року направлений відповідачем на об`єкт працівник ОСОБА_3 порушив вимоги пожежної безпеки під час перевірки робочого стану газової горілки, допустив з необережності загорання даху будинку, внаслідок чого в будинку виникла пожежа. Вогнем повністю знищено будинок позивача та майно, яке в ньому було, чим завдано останньому майнової шкоди у розмірі 3 867 816,72 грн.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 09 грудня 2016 року у позові відмовлено.

Рішенням Апеляційного суду Київської області від 29 березня 2017 року рішення Вишгородського районного суду Київської області від 09 грудня 2016 року скасовано і ухвалено нове рішення про відмову у позові.

У липні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ із касаційною скаргою на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 09 грудня 2016 року тарішенням Апеляційного суду Київської області від 29 березня 2017 року, просить їх скасувати.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 серпня 2017 року відкрито касаційне провадження у справі.

У червні 2018 року справу разом із матеріалами касаційного провадження передано до Верховного Суду.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно із частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки Верховним Судом у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

З огляду на те, що згідно із частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, така інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди та збитків, завданих неналежним виконанням договору підрядупризначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. С. Олійник

В. О. Кузнєцов

Г. І. Усик