Провадження № 2/127/1730/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 травня 2019 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Іщук Т.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Українська страхова група «Життя» про визнання правочину удаваним та застосування правил іншого правочину, визнання права власності і зняття арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 .. звернувся до суду з позовною заявою ПрАТ «СК «Українська страхова група «Житя» про визнання правочину удаваним та застосування правил іншого правочину,, визнання права власності і зняття арешту з майна.

Зазначена позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому є підстави для залишення її без руху відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України з метою усунення недоліків.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9605 грн.), ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.).

Відповідно до ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий та немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі, якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Як вбачається подана позовна заява містить самостійні вимоги, з яких дві немайнового (визнання правочину удаваним, зняття арешту з майна) та одна вимога майнового характеру (визнання права власності на нерухоме майно). При цьому, позивач зазначив ціну позову в розмірі 229200 грн, яка згідно поданих додатків не підтверджується належними доказами щодо дійсної вартості нерухомого майна (подана копія договору купівлі-продажу квартири від 03.07.2009 року містить інформацію лише шодо узгодженої ціни між сторонами станом на момент укладення договору в 2009 році).

Позивачу слід визначити ціну позову, виходячи з дійсної вартості майна на момент звернення до суду, та надати відповідні докази.

При цьому, зважаючи, що вказана позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна, суд вважає за необхідне попередньо визначити розмір судового збору в сумі 8000 грн. за позовну вимогу майнового характеру.

Отже, сплата позивачем судового збору в розмірі 2292 грн за вимогу майнового характеру (3828,80 грн - 768,40 грн -768,40 грн) (дублікат квитанції від 01 травня 2019 року №0.0..1 в АТ КБ «ПриватБанк») є не повною. Позивачу слід сплатити судовий збір за подання до суду позовної заяви за вимогами майнового характеру в залежності від дійсної вартості квартири, надати в оригіналі документ (ч.4ст. 177 ЦПК України), що підтверджує сплату судового збору та зазначити обставини з посиланням на докази щодо дійсної вартості майна, вказавши відповідну ціну позову (п.9 ч.1 ст.176, п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України).

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору наступні: отримувач коштів: УК у м. Вінниці, 22030101; код ЄДРПОУ банку: 38054707; банк: Казначейство України; МФО: 899998; рахунок: 2002.

Крім того, враховуючи частину заявлених позовних вимог та наведені у позові обставини щодо накладення арешту на спірне майно згідно постанови державного виконавця, позивачу слід звернути увагу на роз`яснення п.2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», а також п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» від 27 серпня 1976 №6, де наголошується на коло осіб (відповідач, третя особа), які приймають участь у справах за позовами про зняття арешту з майна.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Українська страхова група «Життя» про визнання правочину удаваним та застосування правил іншого правочину, визнання права власності і зняття арешту з майна - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків не більше п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявникові зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з дня її підписання суддею.

Суддя