Справа № 368/802/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" травня 2019 р. Кагарлицький районний суд Київської області

у складі: головуючого - судді Шевченко І.І

при секретарі Назаренко А.І.

позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1

представника позивача за первісним позовом та представника відповідача за зустрічним позовом адвоката Клапчука Ф.П.

відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2

та представника відповідача за первісним позовом та представника позивача за зустрічним позовом адвоката Степаніщевої В.В.

під час підготовчого засідання в залі суду в м. Кагарлику Київської області цивільної заяви (заяву, скаргу) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації у державному земельному кадастрі земельної ділянки, -

встановив:

в провадженні Кагарлицького районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації у державному земельному кадастрі земельної ділянки.

Представник позивача за первісним позовом та представника відповідача за зустрічним позовом адвокат Клапчук І.П. заявив клопотання про призначення судової земельно технічної експертизи, обґрунтовуючи своє клопотання наступним.

Згідно ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 5 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно ч. 2 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно ч. 1 ст. 103 Цивільного процесуального кодексу України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Виходячи з вищезазначеної норми Цивільного процесуального кодексу України для з`ясування та доведення обставин, що мають значення для справи та потребують спеціальних знань призначається експертиза.

Згідно ч. 1 ст. 113 Цивільного процесуального кодексу України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Виходячи з вищезазначеної норми ч. 1 ст. 113 Цивільного процесуального кодексу України якщо висновок експерта буде визнано неповним, судом може бути призначена додаткова експертиза.

Згідно висновку експерта №12-5/259 від 14.01.2019 р. не було досліджено питання відповідності фактичним межам меж земельної ділянки згідно державного акту відповідача ОСОБА_2

Як вбачається з висновку експертизи №12-5/259 від 14.01.2019 р. точка №1 (відповідно точка №3) мають однакові геодезичні координати, що свідчить про накладання земельної ділянки ОСОБА_3 на земельну ділянку ОСОБА_1 згідно фактичних меж.

Відповідач та його представник адвокат Степаніщева В.В. заперечували проти поданого клопотання, оскільки порушень зі сторони відповідача не має, а тому відсутні підстави для призначення експертизи.

Суд, вислухавши клопотання та думку інших учасників, приходить до наступного висновку.

В провадженні Кагарлицького районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації у державному земельному кадастрі земельної ділянки.

Відповідно до п.8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи.

Порядок призначення судової експертизи врегульовано статтями 143-150 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу», «Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженою наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 р №53/5, «Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки матеріалів та призначення судових експертиз», затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 р. №53/5.

Згідно ст. ст.. 103, 104 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно п. п. 1.6, 1.8 зазначеної Інструкції, експертизи та дослідження проводяться експертними установами за зонами регіонального обслуговування згідно з Переліком регіональних зон обслуговування науково-дослідними установами судових експертиз Міністерства юстиції України, наведеним у додатку 1 до цієї Інструкції. Підставою для проведення експертиз відповідно до чинного законодавства є процесуальний документ (постанова, ухвала) про призначення експертизи, складений уповноваженою на те особою (органом), або письмове звернення потерпілого чи сторони захисту кримінального провадження (далі - документ про призначення експертизи (залучення експерта)), у якому обов`язково зазначаються реквізити, перелік питань, поставлених експерту, а також об`єкти, що підлягають дослідженню.

Пунктом 3.3. Інструкції встановлено перелік яких даних вказується в постанові (ухвалі) про призначення експертизи, до яких належить перелік об`єктів, що підлягають дослідженню.

Згідно частини 1 статті 107 Цивільного процесуального кодексу України, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Частиною 1статті 109 Цивільного процесуального кодексу України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Відповідно до ч.3 ст.210 Цивільного процесуального кодексу України, провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1-3 частини першої статті 251 та пунктами 1-3 частини першої статті 252 цього Кодексу.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.252 Цивільного процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.253 Цивільного процесуального кодексу України, провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 частини першої статті 252 цього Кодексу, - на час проведення експертизи.

Беручи до уваги, що для вирішення питання про те, чи мають місце відхилення між межею фактичного користування земельною ділянкою, та координатами, які зазначені технічній документації, необхідні спеціальні знання, то у зазначеній справі слід призначити судову судово-технічну експертизу

Проведення експертизи необхідно доручити експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

На підставі вимог ст.252 ч.1 п.5 ЦПК України, провадження по справі зупинити до проведення по справі експертизи.

Керуючись ст.ст. 103,104, 257-260 ЦПК України суд, -

ухвалив:

Клопотання представника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом адвоката Клапчука Федора Петровича про призначення земельно технічної експертизи задовольнити.

Призначити по справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації у державному земельному кадастрі земельної ділянки - судову земельно - технічну експертизу, на розгляд якої поставити наступні питання:

1.Чи мають місце відхилення між межами фактичного користування земельною ділянкою, що розташована за адресою АДРЕСА_1 та межами, які зазначені в правовстановлюючому документі ОСОБА_2 , а саме: від точки А до точки Б вказаних у кадастровому плані земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_1 (т. 2 а.с. 5) та від точки Б до точки В вказаних у кадастровому плані земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_1 у технічній документації за 2017 р. (т. 2 а.с. 9)?

2.Якщо так, то вказати, де саме та з боку якого землевласника допущені такі відхилення і яка АДРЕСА_2 ?

Проведення експертизи доручити Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 15), попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

Надати для проведення експертизи матеріали цивільної справи № 368/802/18 (у двох томах).

Експертизу провести за участю сторін та зобов`язати сторони надати в розпорядження експерта на його вимогу документи, що стосуються даної справи та будуть необхідні для проведення експертизи.

Роз`яснити сторонам, що у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Експертизу провести в мінімально можливий строк відповідно до п.1.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_1 (проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 ), роз`яснивши, йому положення ст..109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

До отримання висновку експертизи провадження по справі зупинити.

Ухвалу суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 року) : до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, а саме, відповідно до ч.1 ст. 296 ЦПК України : апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 29.05.2019 р.

Суддя І.І. Шевченко