Справа № 618/318/19
Провадження № 2/618/111/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2019 року Дворічанський районний суд Харківської області у складі: головуючого - судді Гніздилова Ю. М., за участю секретаря судового засідання Рябенко Л. В., розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в смт Дворічна цивільну справу № 618/318/18, провадження № 2/618/111/18 за позовом ОСОБА_1, який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_2, яка зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, б. 20, кв. 6, Пісківської сільської ради Дворічанського району Харківської області, юридична адреса: Харківська область, Дворічанський район, сел. Тополі, вул. Центральна, буд. 3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, Пісківської сільської ради Дворічанського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом після смерті свого батька ОСОБА_3, який помер 13 лютого 2005 року, обґрунтовуючи свої вимоги наступним. Після поховання батька він потрапив до стаціонару Дворічанської районної лікарні з інфекційним захворюванням, в результаті чого йому довелось довгий час лікуватись в умовах стаціонару та амбулаторно. В звязку з довготривалим перебуванням у лікарні він не зміг вчасно подати заяву про прийняття спадщини до Дворічанської державної нотаріальної контори. 20 лютого 2019 року він звернулася до Дворічанської державної нотаріальної контори з заявою про видачу на його імя свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька, але йому було відмовлено у вчинені нотаріальних дій з причини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини. Вважає причину пропуску поважною і просить цей строк продовжити, визначивши додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком 2 місяці.

Позивач ОСОБА_1 в підготовче засідання не зявився, надавши до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити та розглянути справу за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче засідання не зявилась, надавши до суду заяву, в якій позовні вимоги визнала повністю, не заперечувала проти їх задоволення та просила розглянути справу за її відсутності.

Представник відповідача голова Пісківської сільської ради Дворічанського району Харківської області ОСОБА_4 в підготовче засідання не зявився, надавши заяву, в якій позовні вимоги визнав повністю, не заперечував проти задоволення позову, просив справу розглянути за відсутності представника сільської ради.

За результатами підготовчого провадження на підставі повідомлених позивачем обставин справи, наданих ним і витребуваних ухвалою суду за його клопотанням доказів, встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини.

Матеріалами справи встановлено, що згідно свідоцтва про народження серії І-АГ № 511194 від 16.09.1968 р., батьками позивача ОСОБА_1 є: батько ОСОБА_3 та мати ОСОБА_5.

Згідно свідоцтва про смерть серії 1-ВЛ № 011724 від 16 лютого 2005 року, ОСОБА_3 помер 13 лютого 2005 року.

Згідно довідки виконавчого комітету Пісківської сільської ради Дворічанського району Харківської області від 08.11.2017 № 02-30/1173, померлий ОСОБА_3 на день своєї смерті був зареєстрований в ІНФОРМАЦІЯ_3. Спадкоємцями померлого за законом є: донька ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 та син ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5. Спадкоємців померлого за заповітом встановити не є можливим в звязку з відсутністю заповіту в документах сільської ради.

Постановою державного нотаріуса Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області ОСОБА_6 № 185/02-31 від 20 лютого 2019 року позивачу ОСОБА_1 було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його батька ОСОБА_3, в звязку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини.

Згідно з відомостями, зазначеними в довідці державного нотаріуса Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області № 409/01-16 від 19.04.2019, після смерті ОСОБА_3, який помер 13 лютого 2005 року, за період з 2005 року по теперішній час спадкова справа в Дворічанській державній нотаріальній конторі Харківської області не заводилась. Заяви про прийняття або відмову від спадщини до держнотконтори не надходили.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 Про судову практику у справах про спадкування, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд враховує посилання позивача, на те, що він не міг своєчасно звернутися з заявою до держнотконтори з обєктивних причин, в звязку з хворобою та лікуванням, що підтверджується епікризом № 685.

В звязку з цим, суд визнає поважними причини пропуску позивачем 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, оскільки вони повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і дії принцип верховенства права.

У ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права.

Згідно з ч. ч. 1 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

При цьому, відповідно до вимог ч. 2 ст. 206 ЦПК України суд розяснює відповідачу, представнику відповідача наслідки визнання позову, передбачені ч. 4 цієї статті.

Судом також встановлено, що визнання відповідачами предявленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких обставин справи, всебічно та повно зясувавши обставини, на які посилалася позивач як на підставу своїх вимог, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд приходить до висновку про задоволення позову.

Враховуючи позовні вимоги ОСОБА_1, суд вважає, що два місяця буде достатньо для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ч. 1 ст. 8, ст. 41, ч. 3 ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1272 ЦК України, п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 Про судову практику у справах про спадкування, ст. ст. 2, 4, 5, 10, 11, 12, 13, 81, 89, 200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354, п. 15.5) розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк для прийняття спадщини після смерті його батька ОСОБА_3 два місяці від дня набрання чинності цим рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду через Дворічанський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Ю. М. Гніздилов