07.05.2019 Справа №469/1155/18 2/469/220/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2019 року смт.Березанка

Березанський районний суд Миколаївської області у складі:

головуючої судді - Гапоненко Н.О.

за участі секретаря судового засідання - Потриваєвої М.А.

розглянувши у підготовчому засіданні в смт.Березанка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в :

Позивачка 10 вересня 2018 року звернулася до Березанського районного суду з позовом про розірвання шлюбу між нею та відповідачем, зареєстрованого 28 жовтня 2013 року виконавчим комітетом Коблівської сільської ради Березанського району Миколаївської області, актовий запис № 16, посилаючись на те, що спільне життя не склалося через відсутність взаєморозуміння між ними, що призвело до частих сварок та втрати почуття кохання один до одного, шлюбні відносини між ними припинені, позивачка з дітьми проживає окремо, а тому вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливі.

31 жовтня 2018 року ухвалою Березанського районного суду Миколаївської області позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з викликом сторін та призначено підготовче засідання.

У підготовче засідання сторони не з`явилися, причини неявки суду не повідомили. представник позивача надав письмову заяву від 08 листопада 2018 року про залишення позову без розгляду.

Дослідивши матеріали заяви, суд приходить до таких висновків.

Згідно з роз`ясненнями, наданими у п.15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», відповідно до ч.1 ст.115 СК розірвання шлюбу, здійснене за рішенням суду, має бути зареєстроване в державному органі РАЦС за заявою колишньої дружини або чоловіка. Сімейне законодавство не передбачає можливості розірвання шлюбу представником одного з подружжя або їх обох за довіреністю останніх, а правила ЦК про представництво, довіреність і доручення на ці правовідносини не поширюються.

Таким чином, заява представника позивача про залишення позову без розгляду не може бути прийнята судом.

Згідно з ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

За даними веб-порталу Судової влади України та Єдиного державного реєстру судових рішень, 20 листопада 2018 року позивачка ОСОБА_1 звернулась до Корабельного районного суду м.Миколаєва з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу (справа № 488/5158/18; 2/488/2054/18); рішенням Корабельного районного суду м.Миколаєва від 19 грудня 2018 року шлюб між сторонами розірвано.

Таким чином, позивачка ОСОБА_1 одночасно звернулась до двох різних судів з однаковими позовами до одного й того самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, один з яких вже розглянутий Корабельним районним судом м.Миколаєва, а тому такі дії ОСОБА_1 . визнаються судом зловживанням процесуальними правами.

Згідно з ч.3 ст.44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.44 ЦПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

За таких обставин суд вважає за необхідне залишити дану позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.44, п.1 ч.2 ст.200, ст.ст.258-261 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: