Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.05.2019 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особi:

суддi - Бедьо В.І.

з участю секретаря судового засідання - Пазяк С.М.

pозглянувши у вiдкpитому судовому засiданнi в м. Ужгороді спpаву за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про зміну способу стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про зміну способу стягнення аліментів, аргументуючи його наступним.

17 жовтня 2009 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстрували шлюб.

Від шлюбу у подружжя народилась донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

28 грудня 2011 року рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області шлюб укладений між сторонами розірвано.

02. 09.2015 року рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області по справі № 308/6973/15 ц, яке набуло законної сили 04.11. 2015 року з відповідача стягуються аліменти у твердій грошовій сумі в розмірі 1000 грн. щомісячно до досягнення повноліття.

Позивач зазначає, що всупереч тому, що відповідач просив суд встановити аліменти у розмірі ј від його заробітку, при прийнятті рішення щодо встановлення розміру аліментів у твердій грошовій сумі суд виходив з того, що відповідач на час прийняття рішення працював в Управлінні Державтоінспекції, яке перебувало на стадії реорганізації, внаслідок чого існували обґрунтовані ризики того, що буде проходити скорочення штату, внаслідок чого відповідач міг втратити роботу.

Разом з тим відповідач на даний час працює на посаді провідного спеціаліста-адміністратора ТСЦ № 2141 РЦС МВС в Закарпатській області і отримує стабільний дохід, що підтверджуються подачею відповідачем щорічних декларацій про доходи, тому позивач вважає, що визначений судом розмір аліментів у твердій грошовій сумі підлягає зміні та вираженню у відсотковому розмірі у частці від доходів платника аліментів.

Позивач вказує на те, що інших аліментів боржник не платить, перебуває у шлюбі та має на утриманні одну малолітню дитину.

На підставі викладеного позивач просить суд змінити спосіб нарахування аліментів на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з твердої грошової суми на - стягнення аліментів у частці від заробітної плати ОСОБА_3 , а саме: у розмірі 1/4 частки від всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 % від прожиткового мінімуму на утримання дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дати подання позову до суду до досягнення дитиною повноліття.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 квітня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом адвоката Пекарь Віктора Івановича в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про зміну способу стягнення аліментів та постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідач ОСОБА_3 , отримавши 23.04. 2019 року ухвалу про відкриття провадження у справі, а також копію позовної заяви з додатками, не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений ухвалою суду та за відсутності доказів поважності причин неподання відповідачем заяв по суті справи у встановлений законом строк, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмоїстатті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши зібрані по справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

З матеріалів справи слідує, що рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 28.12. 2011 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було розірвано, неповнолітню доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишено проживати разом з матір`ю ОСОБА_2 , з відповідача стягнуто аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі 450 гривень на утримання неповнолітньої дитини.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 02.09.2015 року позов задоволено частково, збільшено розмір аліментів та стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у твердій грошовій сумі в розмірі 1000 гривень щомісячно, починаючи з з 12.06.2015 року і до її повноліття.

Зі змісту позовної заяви слідує, що відповідач на даний час працює на посаді провідного спеціаліста-адміністратора ТСЦ № 2141 РЦС МВС в Закарпатській області і отримує стабільний дохід, що підтверджується подачею відповідачем щорічних декларацій про доходи, тому позивач вважає, що визначений судом розмір аліментів у твердій грошовій сумі підлягає зміні та вираженню у відсотковому розмірі у частці від доходів платника аліментів.

Позивач вказує на те, що інших аліментів боржник не платить, перебуває у шлюбі та має на утриманні одну малолітню дитину.

Відтак з прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить суд змінити спосіб нарахування аліментів на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з твердої грошової суми на - стягнення аліментів у частці від заробітної плати ОСОБА_3 , а саме: у розмірі 1/4 частки від всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 % від прожиткового мінімуму на утримання дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дати подання позову до суду до досягнення дитиною повноліття.

Частина перша статті 192 СК України передбачає, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоровя когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно зп. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у звязку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоровя когось із них.

Враховуючи зміст ст.ст. 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у звязку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

У відповідності до ст. 9 Конвенції про права дитини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1989 року - держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

Крім цього, статтею 3 Конвенції про права дитини передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Згідно ч. 2ст. Сімейного кодексу України, у редакції Закону в редакціїЗакону № 2037-VІІІ від 17.05.2017 року,розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2018 рік», установлено у 2018 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для дітей віком від 6 до 18 років: 1860 гривень, з 1 липня - 1944 гривні, з 1 грудня - 2027 гривень.

У відповідності до ч. 1ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права.

Фактично зі змісту позову слідує, що підставою для звернення до суду з позовом про зміну способу стягнення аліментів є зміна матеріального забезпечення відповідача.

З огляду на те, що позивач надав доказ того, що станом на час звернення до суду з даним позовом відповідач ОСОБА_3 є офіційно працевлаштований та має регулярний дохід, що відповідно дає підстави змінити суду спосіб стягнення аліментів з твердої грошової суми на частку від заробітної плати.

Суд враховує також ту обставину, що Законом «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» від 17.05.2017 №2037-VIII передбачено зміни щодо мінімального розміру аліментів на одну дитину. Тепер він не може бути меншим від 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Відтак, суд доходить до висновку, що безумовно чинне законодавство України передбачає можливість звернення стягувача аліментів з позовом про зміну способу стягнення аліментів чи з позовом про збільшення розміру аліментів, і суд вирішуючи питання щодо розміру аліментів, враховує матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, дружини.

Водночас потрібно наголосити на обєктивній можливості платника аліментів сплачувати більше, адже стороною відповідача не доведено протилежного.

Відповідно до частини першоїстатті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, що відтак унеможливлює суд збільшити розмір аліментів на власний розсуд, виходячи зі змін в чинному законодавсті щодо питання стягнення аліментів.

Проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про обґрунтованість правових підстав для задоволення вимог позивача щодо зміни способу стягнення аліментів.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст.79,141,155,180-182,192 Сімейного кодексу України,Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15.05.2006 року № 3, ст.ст.4,6-13,81,89,258,259,263-265,268,274,279,352,354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ :

Позовні вимоги задовольнити.

Змінити спосіб нарахування аліментів, встановлений рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02.09.2015 року в цивільній справі № 308/6973/15-ц на утримання дитини з твердої грошової суми на - стягнення аліментів у частці від заробітної плати(доходу), а саме: стягувати з ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код : НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частки від всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 % від прожиткового мінімуму на утримання дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням законної сили та до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави 768, 40 грн. (сімсот шістдесят вісім гривень 40 коп.) судового збору.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 23.05.2019 року

Суддя Ужгородського В.І. Бедьо

міськрайонного суду: