Справа № 643/7186/19
Провадження № 2-з/643/48/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2019 року м.Харків

Суддя Московського районного суду м.Харкова Кононенко Т.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Державне підприємство « Сетам», треті особи: Акціонерне товариство « Альфа Банк», Приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Самощенко Олена Анатоліївна , Приватний нотаріус Харківського виконавчого округу Бабенко Дмитро Анатолійович, про визнання не дійсним правочинів та повернення стягненого майна за виконавчим написом нотаріуса,

В С Т А Н О В И В:

Позивачем подано заяву про забезпечення позову, яка надійшла в провадження судді 27.05.2019 року, дана заява мотивована тим, що він звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , Державне підприємство « Сетам», треті особи: Акціонерне товариство « Альфа Банк», Приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Самощенко Олена Анатоліївна , Приватний нотаріус Харківського виконавчого округу Бабенко Дмитро Анатолійович, про визнання не дійсним правочинів та повернення стягненого майна за виконавчим написом нотаріуса

На даний час власником майна є ОСОБА_2 та за для ускладнення розгляду справи він може відчужити ( переоформити) майно іншій особі, що значно ускладнить та затягне розгляд даної справи та потягне судом основних прав сторони у справі

Посилаючись на вказані обставини, позивач просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалою від 14.05.2019 року відкрито провадження у справі.

Враховуючи, що по справі відкрито провадження, справа підсудна Московському районному суду м. Харкова, суд вважає за можливе розглянути заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи,за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали цивільної справи, вивчивши заяву про забезпечення позову суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно із ч.ч. 1 та 2статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Види забезпечення позову визначені положеннями статті 150 ЦПК України та до них належать: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

Вирішуючи питання про забезпечення позову та приймаючи за ним рішення, суд зобов`язаний враховувати обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначені ним докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до п.п. 4,5,6Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Суд зазначає, що позивачем не надано доказів, які б свідчили щодо реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, зокрема про намір відчуження вказаного майна.

За таких обставин, суд вважає, що заява ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Роз`яснити позивачу, що він не позбавлений права повторного звернення із заявою про забезпечення позову в межах ціни позову, проте така заява має відповідати вимогам ст. 151 ЦПК України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст.149-154,259,260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Харківського Апеляційного суду через Московський районний суд м.Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Т.О. Кононенко