З а о ч н е р і ш е н н я
15 квітня 2019 року м. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючого одноособово - судді Боярського О.О.,
при секретарі: Рачицькій І.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 про надання додаткового строку для прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 про надання додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обгрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у встановлені цивільним законодавством строки з поважних причин, а саме у зв`язку із тим, що проходила курс тривалої психотерапії, в неї виникли порушення пам`яті. Так як з дня відкриття спадщини та протягом подальших семи місяців вона знаходилася у хворобливому психологічному стані, що перешкодило їй подати заяву про прийняття спадщини, що підтверджується висновком психолога.
Відповідач відзиву на позовну заяву не подав. Справа підлягає розгляду на підставі матеріалів та доказів, наявних у справі.
05.02.2019 року провадження по справі було відкрито за правилами загального позовного провадження.
25.02.2019 року від позивача до суду надійшло клопотання про витребування доказів, яке було задоволено судом.
27.03.2019 року на адресу суду від Приморської Державної нотаріальної контори у м. Одеса надійшла копія спадкової справи ОСОБА_3 . №с/с 321/2018.
Позивач склала письмову заяву, відповідно до якої просила розгляд справи здійснити у її відсутності, вимоги позовної заяви підтримала, просила задовольнити.
Представник відповідача по справі у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причина неявки суду не відома.
Третя особа ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причина неявки суду не відома.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Справа підлягає розгляду в заочному порядку у відповідності до ст. 280 ЦПК України.
Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , втратила сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Родинні відносини з ОСОБА_3 підтверджуються свідоцтвом про народження, виданим відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Білгород-Дністровської ради народних депутатів Одеської області від 23.05.1996, актовий запис №180.
Смерть ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , підтверджується свідоцтвом про смерть, виданого Білгород-Дністровським міськрайонним відділом актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, від 12.01.2017, актовий запис №58.
Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, а саме: 1/4 частка квартири, яка розташована у багатоквартирному жилому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно.
ОСОБА_1 звернулася до Шостої Одеської державної нотаріальної контори із заявою про прийнятгя спадщини від 30.08.2018 щодо майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 на підставі якої відкрита спадкова справа № 321/2018, що підтверджується витягом про реєстрацій в Спадковому реєстрі від 30.08.2018 року.
Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань діяльність Шостої Одеської державної нотаріальної контори припинена від 02.10.2018, у зв`язку із чим зазначена вище спадкова справа передана до Приморської державної нотаріальної контори у м. Одеса.
Приморська державна нотаріальна контора у м. Одеса, листом від 31.10.2018 вих. № 131/02-14 повідомила ОСОБА_1 про те, що 30.08.2018 вхід. № 3675/02-14 була зареєстрована її заява про прийняття спадщини за законом після смерті сина - ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , який проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 (спадкова справа № 321/2018р., заява № 739).
ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, так як вона не прийняла спадщину у встановлений законом шестимісячний строк та не вступила в права спадкоємця фактично та у зв`язку із відсутністю інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
Згідно свідоцтва про народження спадкодавця ОСОБА_3 , його батьком є ОСОБА_2 , який звернувся до Приморської державної нотаріальної контори у місті Одесі із заявою від 16.11.2018 за № 152 як спадкоємець за законом щодо майна сина - ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , в якій зазначив, що усвідомлюючи значення своїх дій та маючи можливість керувати ними, розуміючи обставини, що мають для нього істотне значення, без впливу насильства (фізичного чи психічного тиску) з боку інших осіб повідомив, що спадщину у встановлений законом строк не прийняв, звертатись до суду для поновлення терміну про прийнятгя спадщини не буде, на спадкове майно не претендує.
Таким чином, окрім ОСОБА_1 , яка має намір прийняти спадщину, інших спадкоємців, які прийняли спадщину немає, що підтверджується копією спадкової справи 321/2018.
ОСОБА_1 після смерті сина будь-які спогади про нього сприймала, як сильний душевний біль, що повертало її у спогади та вона відмовлялася сприймати факт втрати сина.
Основним переживанням було відчуття провини матері за смерть сина. Виникли порушення пам`яті на події, що відбуваються. Фізіологічні функції відновилися через 1,5 роки після смерті сина. Зазначене підтверджується Висновком № 2/12/18 керівника психологічних досліджень, доктора філософії у галузі психології М.О. Журавльової за результатами психотерапевтичної роботи, проведеної з ОСОБА_1 1976 р.н., від 19.12.2018 зазначено, що за результатами проходження нею з березня по травень 2017 року курсу психотерапії виявлено важкий, генерований надмірним впливом стресогенних подій; дезадаптація; порушення процесів нормального переживання горя; ознаки посттравматичного стресового розладу.
Рекомендовано: звернення до невропатолога, курс тривалої психотерапії (попередньо 8-10 зустрічей 1 раз на тиждень), пропоновано обрати спеціаліста-психолога. Чоловіку ОСОБА_4 , якій її супроводжував, були надані рекомендації стосовно запобігання аутоагресивних дій ОСОБА_1 , рекомендовано у випадку навіть незначного погіршення стану, обов`язково долучити психіатра (з можливою госпіталізацією).
ОСОБА_1 виявила бажання продовжувати консультування та терапію у ОСОБА_5
Наступні сесії відбувалися 21.05.2018, 28.05.2018, 05.06.2018, 11,06.2017, 21.06.2018 та 10.07.2018, 24.07.2018 та 08.08.2018 року.
Під час вказаних психотерапевтичних зустрічей була проведена робота з налаштування та підтримки процесів відреагування горя та його прийняття, робота по зниженню психосоматичних проявів горювання, з пошуку сенсу життя, з подолання аутоагресії та з повернення до соціуму (нормального соціального функціонування). Після 8 зустрічі стан ОСОБА_1 стабілізувався, зі слів клієнтки їй стало «спокійніше дихати», з`явилася можливість 6-7 годинного безперервного сну.
За результатами проходження курсу психотерапії ОСОБА_1 були рекомендовані підтримуючі зустрічі з психологом 1 раз на місяць.
На час останньої зустрічі психологічний стан ОСОБА_1 оцінувався як стабільно-задовільний. Вона знаходилася у стані спокійної печалі, почала готуватися до другої річниці смерті сина та внутрішнього процесу його відпускання (примиренням з фактом смерті сина, психологічним поверненням до свого існування).
Зважаючи на викладене, у зв`язку із тяжким психологічним станом ОСОБА_1 з поважних причин пропущено строк для прийняття спадщини, так як з дня відкриття спадщини та протягом подальших семи місяців вона знаходилася у хворобливому психологічному стані, що перешкодило їй подати заяву про прийняття спадщини, що підтверджується висновком психолога.
Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.
Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму Верховного суду України, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.
Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що є всі підстави вважати поважною причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини і вважає за необхідне встановити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.
Враховуючи вищевикладені обставини справи та аналізуючи вищенаведені норми законодавства, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 в повному обсязі, оскільки вони обґрунтовані, доведені та спрямовані на захист спадкових прав.
Керуючись ст.ст. ч.3 ст. 1272 ЦК України, ст.ст. 206, 211, 233, 247, 258, 259, 263-265, 280-284 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 про надання додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті сина ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , на протязі трьох місяців з моменту вступу в законну силу рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.О.Боярський