ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6194/19
провадження № 2/753/5129/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" травня 2019 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.С., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати,

в с т а н о в и в:

21.03.2019 ОСОБА_1 звернулась до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , третя особа Публічне акціонерне товариство "УкрСиббанк" про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою судді від 08.04.2019 вказану позовну заяву було залишено без руху у зв`язку з недоплатою судового збору у розмірі 7 231 грн 60 коп.

24.05.2019 позивачка надала суду заяву у якій просила звільнити її від сплати судового збору, а за відсутності можливості для повного звільнення від його сплати - зменшити його розмір до 1 500 грн чи розстрочити його сплату, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Вказувала, що самостійно займається вихованням та утриманням двох неповнолітніх дітей, а тому не має можливості сплатити одноразово грошові кошти в сумі 7 231 грн 60 коп.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Залишаючи позовну заяву без руху, у зв`язку з неможливістю встановити ціну позову, судом було попередньо визначено розмір судового збору у сумі 8 000 грн.

Відповідно до положень статті 136 ЦПК України, статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Таким чином, фактичною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору, а також зменшення його розміру є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законодавством розмірі.

До заяви від 24.05.2019 року ОСОБА_1 додала копії свідоцтв про народження сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також виписку із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_1 та листок непрацездатності, що свідчать про проходження позивачкою стаціонарного лікування у період з 16.02.2017 по 23.02.2017.

Крім того, до заяви додано довідку про результати ультразвукового дослідження органів малого тазу від 01.12.2016, з якої не вбачається кому саме проводилось вказане дослідження.

Враховуючи те, що медична документація, що додана до заяви датована 2016-2017 роками, суд не може прийняти її до уваги.

Оскільки позивачем не надані суду належні та допустимі докази її незадовільного майнового стану, що могли б підтвердити неможливість сплати судового збору у визначеному судом розмірі, суд вважає заяву про відстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати необґрунтованою, а тому вона не підлягає задоволенню.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання, шляхом застосування національного законодавства.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що нормами ЦПК України не передбачено повторного залишення позову без руху, а позивач не усунула недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позов підлягає поверненню позивачу.

Згідно з частиною 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст. 136,185 ЦПК України, ст. 8 Закону України "Про судовий збір" суддя,-

у х в а л и в :

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Публічне акціонерне товариство "УкрСиббанк" про поділ спільного майна подружжя - повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ю.С.Мицик