Дата документу 10.05.2019 Справа № 554/3983/19
Провадження № 2/554/1772/2019
У Х В А Л А

Іменем України

10 травня 2019 року м. Полтава

Суддя Октябрського районного суду м. Полтави Гольник Л.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат у Полтавській області Департаменту соціального захисту населення Полтавської обласної державної адміністрації, третя особа Департамент соціального захисту населення Полтавської обласної державної адміністрації на бездіяльність дирекції Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат у Полтавській області Департаменту соціального захисту населення Полтавської обласної державної адміністрації, -

в с т а н о в и в:

До Октябрського районного суду м.Полтави надійшла позовна заява ОСОБА_1 на бездіяльність дирекції Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат у Полтавській області Департаменту соціального захисту населення Полтавської обласної державної адміністрації.

Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК позивач в позовній заяві не зазначає ціну позову, не обґрунтовує та не надає розрахунок сум, які просить стягнути з відповідача.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

В порушення п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивач викладає обставини своїх позовних вимог, однак не зазначає докази, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви, зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Проте в порушення п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України ОСОБА_1 не надано до позовної заяви жодного документу, або належно засвідчених копій письмових або електронних доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини, виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких -не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року.

Позивачу слід взяти до уваги, що якісна підготовка справи до судового розгляду спрямована в першу чергу на захист прав самого позивача та має на меті забезпечення розгляду справи без зволікань, з додержанням розумних строків, в порядку спрощеного позовного провадження, наслідком чого є економія не тільки процесуального часу сторін і суду, а й зменшення судових витрат, пов`язаних із безпосереднім розглядом справи.

Як роз`яснено в п. 7 постанови № 2 від 12 червня 2009 року Пленуму Верховного суду України, позовна заява за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК (нині 175 ЦПК). У зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Крім того нечітко та незрозуміло викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, докази, що підтверджують вказані обставини, та саме позовні вимоги позивача.

Наприклад в п. 2 прохальної частини позову позивачем вказано: «Зобов`язати особисто директора Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат у Полтавській області Департаменту соціального захисту населення Полтавської обласної державної адміністрації, третя особа Департамент соціального захисту населення Полтавської обласної державної адміністрації Гречаник Л.І. відшкодувати завдані матеріальні та моральні збитки».

Якщо суть цих конкретних позовних вимог у відшкодуванні з відповідача на користь позивача збитків та моральної шкоди, то у прохальній частині позовної заяві потрібно вказати з кого на чию користь та у якому розмірі потрібно стягнути ці збитки та моральну шкоду. Обґрунтування ж спричинення моральної шкоди та завданих збитків необхідно викласти в описовій частині позову.

Згідно зі статтею 20 ЦПК України не допускається об`єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Позов повинен містити логічно викладені: предмет позову (який формується, виходячи із норм матеріального права, які регулюють спірні правовідносини), підстави позову (обставини, на які позивач посилається на підтвердження своїх вимог) та зміст позову (власне вимоги позивача до відповідача).

Законодавством України передбачено декілька видів юрисдикцій судових справ, а саме: справи цивільної юрисдикції, що відносяться до юрисдикції загальних судів (як то справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин крім тих, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства - ч. 1 ст. 19 ЦПК України); адміністративні справи, що відносяться до юрисдикції адміністративних судів (як то спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження; спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби; спори між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень; спори, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів; за зверненням суб`єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб`єкту законом; спори щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму; спори фізичних чи юридичних осіб із розпорядником публічної інформації щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності у частині доступу до публічної інформації; спори щодо вилучення або примусового відчуження майна для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності; спори щодо оскарження рішень атестаційних, конкурсних, медико-соціальних експертних комісій та інших подібних органів, рішення яких є обов`язковими для органів державної влади, органів місцевого самоврядування, інших осіб; спори щодо формування складу державних органів, органів місцевого самоврядування, обрання, призначення, звільнення їх посадових осіб; спори фізичних чи юридичних осіб щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності замовника у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони", за винятком спорів, пов`язаних із укладенням договору з переможцем переговорної процедури закупівлі, а також зміною, розірванням і виконанням договорів про закупівлю; спори щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів охорони державного кордону у справах про правопорушення, передбачені Законом України "Про відповідальність перевізників під час здійснення міжнародних пасажирських перевезень, які передбачені ст. 19 КАС України та розглядаються місцевими загальними судами як адміністративними судами, або ж окружними адміністративними судами); кримінальні справи (розглядаються місцевими загальними судами за результатами проведення досудового розслідування органами досудового розслідування на підставі затвердженого прокурором обвинувального акта); справи про адміністративні правопорушення (розглядаються уповноваженими державними органами або ж місцевими загальними судами за результатами складених відповідними органами адміністративних матеріалів), господарські справи.

Звертаючись до суду з позовної заявою «на бездіяльність дирекції Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат у Полтавській області Департаменту соціального захисту населення Полтавської обласної державної адміністрації щодо ненадання повної вичерпної своєчасної та достовірної інформації бувшому державному службовцю ценрту Ткаличу Ю.М.», яка за загальним правилом підлягає розгляду загальним місцевим судом у порядку цивільного судочинства відповідно до положень ЦПК України, позивач у прохальній частині позовної заяви просить державний орган вчинити конкретні дії (така вимога підлягає розгляду адміністративним судом в порядку КАС України).

Таким чином, позивачу необхідно визначитись, у порядку якого судочинства він звернувся до Октябрського районного суду м.Полтави з позовною заявою.

Позивачу також необхідно звернути увагу й на те, що Октябрському районному суду м. Полтави, як місцевому адміністративному суду, підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Виявлені недоліки позовної заяви ОСОБА_1 у їх сукупності, є підставою для залишення позовної заяви без руху із встановленням позивачеві строку усунення недоліків.

Додержання процесуальної форми, змісту та порядку подання позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду (справа «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам II проти Німеччини»).

При зверненні до суду позивачем не сплачено судовий збір та не додано жодних доказів про звільнення позивача від сплати судового збору.

Згідно з ст. 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції станом на час подання позовної заяви, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в перерахунку становить 768 грн. 40 коп.

Керуючись ст.ст.175-177,185, ч. 2 ст.261, ст.ст.272,353-355 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Позовну ОСОБА_1 до Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат у Полтавській області Департаменту соціального захисту населення Полтавської обласної державної адміністрації, третя особа Департамент соціального захисту населення Полтавської обласної державної адміністрації на бездіяльність дирекції Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат у Полтавській області Департаменту соціального захисту населення Полтавської обласної державної адміністрації залишити без руху.

Встановити позивачеві строк усунення недоліків шляхом виконання вимог, встановлених статтями 175-177 ЦПК України щодо форми, змісту та порядку подання позовної заяви, відповідно до мотивувальної частини цієї ухвали, - протягом десяти днів з дня одержання копії ухвали.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою до суду, роз`яснивши, що у випадку виконання ухвали та усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона буде вважатись поданою у день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява буде вважатися не поданою і повернута позивачеві разом із доданими до неї матеріалами, що не позбавить позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л.В.Гольник