У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

16.05.2019 р. м. Жмеринка

Суддя Жмеринського міськрайонного суду

Вінницької області Шепель К.А.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди, -

у с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з цією позовною заявою, в якій просив :

- визнати, що позивач подає позов на підставі постанови Вінницького апеляційного суду від 14 лютого 2019 року, справа 130/2923/18, якою скасована ухвала судді Шепеля К.А., де цей суддя стрверджував про оскарження позивачем у такий спосіб його, дослівно, грамотного вироку;

- визнати, що позивач ОСОБА_1 обставини та підстави свого позову грунтує саме на законності цього вироку та визнання цим суддею в ухвалі від 25 жовтня 2018 року по справі 130/2146/16-к, що ці обставини та підстави не були предметом дослідження по цій справі;

- визнати, що позивач надає докази не як нововиявлені обставинита підстави, а як доказ брехні відповідача та недбалості зазначених в обгрунтуванні шкоди прізвищ цих суддів;

визнати, що відсутність наданих позивачем доказів у кримінальному провадженні 130/2146/16-к не дозволяє за словами головуючого судді апеляційного суду в ухвалі від 12 грудня 2017 року при оскарженні вироку Жмеринського міськрайонного суду від 4 жовтня 2017 року позивачем застосувати місцевому на апеляційному суду частину п`яту статті 36 та частину другу статті 37 КК України;

- стягнути з відповідача на його користь 200000 грн моральної шкоди.

Окрім цього, у позовній заяві є припис на російській мові, адресований відповідачці ОСОБА_2 , зокрема : ОСОБА_3 бы не твоя гордыня - ты бы давно вернулась в "стойло"...

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, вважаю, що вона не відповідає вимогам закону, і її слід повернути позивачеві з огляду на таке.

Позовна заява має відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту, передбаченими статтями 175, 176 ЦПК України.

Із змісту позовної заяви вбачається, що позивач вдається до образливих висловів на адресу суддів, обвинуваючи їх у небажанні виконувати свої обов`язки, не маючи для цього передбаченого законом підгрунтя, а також називаючи вирок суду з насмішкою "грамотним".

Крім цього, позивач, звертаючись до відповідачки на мові, на якій в Україні не ведеться судочинство, вказує на повернення її в стойло, що також є образливим для учасника розгляду справи.

Відповідно до пункту 2 частини частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Частиною першою статті 44 цього ж Кодексу зобов`язано учасників судового процесу та їхніх представників повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності цих осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті).

На підставі вищевикладеного в даному конкретному випадку є підстави для визнання зловживанням процесуальними правами позивача ОСОБА_1

Про це наголошує Велика Палата Верховного Суду у своєму рішенні від 13 березня 2019 року, справа № 199/6713/14-ц - якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Керуючись статтями 2, 43, 44, 174 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

Визнати зловживання процесуальними правами ОСОБА_1 при подачі до суду його позову до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди повернути позивачеві.

На ухвалу може бути подана апеляція до Вінницького апеляційного суду на протязі тридцяти днів з дня складення її повного тексту.

Головуючий суддя К.Шепель

Повний текст ухвали складено 16 травня 2019 року.