Справа № 589/5535/18
Провадження № 2/589/903/19
29 березня 2019 року м. Шостка
Шосткинський міськрайонний суд Сумської області в складі
головуючого судді Сидорчука О.М.,
секретаря судового засідання Надточій І.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,
Ухвалою суду від 30.01.2019 відкрито провадження та справа призначена до розгляду у підготовчому судовому засіданні. Відповідач в підготовче засідання не з`явився, викликався судовою повісткою, направленою за зареєстрованим місцем проживання. Судом було задоволено заяву позивача та вжито заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно відповідача.
В судовому засіданні позивач вимоги викладені в позовній заяві підтримав у повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явився. З відповіді Шосткинського міського відділу УДМС України в Сумській області та довідки сектору реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Шосткинської міської ради вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є громадянином України та має на території України (в м. Шостка) зареєстроване місце проживання. За даною адресою відповідачу була надіслана судова повістка. Водночас, з інших документів, досліджених судом вбачається, що ОСОБА_2 є громадянином Російської Федерації. В зв`язку з цим, за рахунок позивача було відправлено судову повістку за адресою проживання відповідача в Російській Федерації.
В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").
Враховуючи дані норми, суд вважає, що справи необхідно проводити за відсутності відповідача в межах процедури заочного судового розгляду.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд вважає, що позов підлягає задоволенню враховуючи таке.
Статтею 1046 ЦК України визначено, що за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.
Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Частиною 1 ст. 1047 ЦК України закріплено, що договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. Частиною другою цієї ж статті передбачено, що на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.
З пояснень позивача вбачається, що позика не була повернута протягом визначеного строку. Доказів протилежного надано не було. Враховуючи дані обставини та зміст норми ч. 1 ст. 612 ЦК України, суд приходить до висновку, що відповідач (позичальник) є таким, що прострочив виконання грошового зобов`язання - позики.
Згідно статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства, а, згідно статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із визначених ч. 2 статті 16 ЦК України способів захисту цивільних прав є примусове виконання обов`язку в натурі.
З урахуванням встановлених фактичних обставин та вищенаведених норм суд приходить до висновку, що вимога позивача щодо стягнення суми позики знайшла своє підтвердження в судовому засіданні та підлягає задоволенню.
Відповідно до Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 01.01.2018 прожитковий мінімум на працездатну особу становив 1762 гривні. Тобто, максимальна сума судового збору з вищевказаної вимоги (враховуючи ціну позову) становила у 2018 році 8810 грн., яка й має бути стягнута з відповідача.
Керуючись ст. 2, 263 ЦПК України,
Позов задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Вовна Шосткинського району Сумської області на користь ОСОБА_1 судові витрати із сплати судового збору за подання позову в сумі 8810 гривень.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем, або в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення - відповідачем, шляхом подання апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне рішення складено 04.04.2019.
Суддя О.М.Сидорчук