Справа № 713/600/19
Провадження №2/713/325/19
УХВАЛА

іменем України

10.06.2019 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі: головуючого судді Кибич І.А., з участю секретаря судових засідань Мірчева О.І., за участю представника позивачки ОСОБА_1 ., за участю представника відповідача Смутняка О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Вижниця в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області про стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_2 , інтереси якої згідно договору про надання правничої допомоги №14 від 27.03.2019 року представляє ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом про стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку до відповідача Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області.

Просить стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області на користь ОСОБА_2 середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку в сумі 150054,24 гривень.

В судовому засіданні представник відповідача Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області Смутняк О.В. подав клопотання про закриття провадження у справі, оскільки вона не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. В клопотанні зазначив, що ОСОБА_2 до 03.02.2017 року обіймала посаду головного спеціаліста-бухгалтера Відділу Держгеокадастру у Вижницькому районі Чернівецької області. Наказом Відділу Держгеокадастру у Вижницькому районі Чернівецької області від 01.02.2017 року №02-к з 03.02.2017 року ОСОБА_2 звільнено з займаної посади головного спеціаліста-бухгалтера у відповідності до п.1 ст.40 КЗпП України. При визначенні судової юрисдикції щодо вирішення даної справи, необхідно виходити з характеру спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, суб`єктного складу сторін та предмета спірних правовідносин. Учасниками справи є фізична особа, яка замала посаду головного спеціаліста-бухгалтера Відділу Держгеокадастру у Вижницькому районі Чернівецької області та суб`єкт владних повноважень Головне управління Держгеокадастру у Чернівецькій області. Враховуючи те, що спірні правовідносини виникли між сторонами, однією з яких є суб`єкт владних повноважень та внаслідок, за твердженням ОСОБА_2 порушення з боку органу державної влади її прав при звільненні, можна стверджувати, що дана справа відноситься до тих, на яку розповсюджується адміністративна юрисдикція судів.

В судове засідання позивачка ОСОБА_3 не з`явилась, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи.

В судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_4 В. ОСОБА_5 . просила відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі, вважала його необґрунтованим.

Суд, заслухавши представника позивачки ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_6 , дослідивши клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі, встановив наступне.

Ухвалою Вижницького районного суду Чернівецької області від 05.04.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області про стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Призначено розгляд справи в порядку спрощеного провадження, з викликом (повідомленням) сторін за наявними матеріалами. Провадження відкрито за правилами цивільного судочинства.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

За статтею 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності й спеціалізації та визначається законом.

Важливість визначення юрисдикції підтверджується як закріпленням у Конституції України принципу верховенства права, окремими елементами якого є законність, правова визначеність та доступ до правосуддя, так і прецедентною практикою Європейського суду з прав людини.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Статтею 19 ЦПК України встановлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до ст.19 ч.1 п.2 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України, публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про державну службу», державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави. Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до ч.1 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до ч.2 ст.5 КАС України, захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Визначення терміну «суб`єкт владних повноважень» надано в п.7 ч.1 ст.4 КАС України - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Як роз`яснив Пленум Вищого адміністративного суду України в п.3 постанови №8 від 20 травня 2013 року «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів», вирішуючи питання про віднесення спору до публічно-правового, суди повинні враховувати, що у публічно-правовому спорі, як правило, хоча б однією стороною є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб`єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень. Також суди повинні звертати увагу на те, що спір набуває ознак публічно-правового за умов не лише наявності серед суб`єктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах владних управлінських функцій. Для цілей і завдань адміністративного судочинства владну управлінську функцію необхідно розуміти як діяльність усіх суб`єктів владних повноважень з виконання покладених на них Конституцією чи законами України завдань.

З копії трудової книжки ОСОБА_2 Серія НОМЕР_1 від 25.11.2000 року вбачається, що позивачка ОСОБА_2 13.10.2015 року була прийнята на посаду головного спеціаліста-бухгалтера Відділу Держгеокадастру у Вижницькому районі Чернівецької області в порядку переведення із Відділу Держкомземагенства у Вижницькому районі Чернівецької області. 31.05.2016 року позивачці ОСОБА_2 було присвоєно 9 ранг державного службовця в межах категорії «В». 18.03.2017 року позивачку ОСОБА_2 звільнено із займаної посади відповідно до п.1 ст.40 КЗпП України.

Виходячи зі змісту заявленого позову, позивачкою ОСОБА_2 порушується питання з приводу проходження публічної служби як державного службовця, включаючи питання виплати заробітної плати, так і пов`язані зі звільненням з публічної служби, до яких належать і спори про стягнення середньої заробітної плати за час затримки по день фактичного розрахунку, а тому суд вважає, що між сторонами виник публічно-правовий спір з приводу проходження публічної служби, та вказані спірні правовідносини повинні розглядатися у порядку адміністративного судочинства, оскільки при їх розгляді підлягає встановленню зокрема питання відповідальності за рішення, дії чи бездіяльності, що призвели до не виплати вказаних сум позивачці ОСОБА_2

Таким чином, в даних правовідносинах відсутні елементи цивільно-правових відносин. За суб`єктним складом та предметом спору дані правовідносини пов`язані з виконанням відповідачем владних управлінських функцій, а тому має місце публічно-правовий спір.

Відповідно до пункту першого частини першої та другої статті 255 ЦПК України суд ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства, а при закритті провадження у справі суд вирішує питання повернення судового збору стороні.

Відповідно до п.1 ст.256 ЦПК України, якщо провадження у справі закривається з підстав, визначених пунктом 1 частини першої статті 255 цього Кодексу, суд повинен повідомити заявникові, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, аналізуючи зазначені норми закону, повно та всебічно з`ясувавши вищевказані обставини, які стосуються предмету доказування, та оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами у справі доказів, на думку суду, провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області про стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку, необхідно закрити на підставі ст.255 ч.1 п.1 ЦПК України, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене, суд повідомляє позивачку та її представника, що розгляд справ за вищевказаними позовними вимогами віднесено до компетенції судів адміністративної юрисдикції..

Керуючись ст.255 ч.1 п.1, 256, 258-261 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області про стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку, - закрити на підставі ст.255 ч.1 п.1 ЦПК України справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, яка розглядається за веб-адресою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://vg.cv.court.gov.ua.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини ухвали, з дня складання повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду. Апеляційна скарга подається до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд Чернівецької області.

Суддя: І. А. Кибич