печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 червня 2019 року суддя Печерського районного суду м. Києва Ільєва Т.Г. розглянула в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви, -

В С Т А Н О В И В:

14.06.2019 ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаною заявою в порядку ст.ст.151-152 ЦПК України до подання позовної заяви, просить суд вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на наступне нерухоме майно, право власності на яке у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстроване за ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 :

-двокімнатна квартира загальною площею 70,8 кв.м., житловою площею 39,5 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ;

-двокімнатна квартира загальною площею 77,5 кв.м., житловою площею 43,3 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

В обґрунтування необхідності вжиття заходів забезпечення, посилається на те, що вона вважає, що її неправомірно позбавили права власності на нерухоме майно (житло) внаслідок вчинення порушень при проведенні електронних торгів з реалізації арештованого майна та у процесі виконавчого провадження № 55987908, які полягають в тому, що приватний виконавець Яцишин Андрій Миколайович не повідомив своєчасно організатора електронних торгів ДП «СЕТАМ» про те, що вчинення виконавчих дій у виконавчому провадженні № 55987908 було зупинено згідно постанови приватного виконавця від 21.05.2019; організатор електронних торгів ДП «СЕТАМ» негайно не зупинив електронні торги попри наявності підстав, про які був заздалегідь обізнаний і не склав акт про зупинення електронних торгів; внаслідок чого торги з реалізації майна, а саме квартири АДРЕСА_3 та квартири АДРЕСА_4 27.05.2019 не були зупинені, натомість торги були проведені, оголошено їх такими що не відбулися та сформовано організатором торгів ДП «СЕТАМ» відповідні протоколи проведення електронних торгів від 27.05.2019 про визнання прилюдних торгів такими, що не відбулись, на підставі яких приватним виконавцем Яцишиним А.М. видано акти про реалізацію предмета іпотеки від 03.06.2019, за якими здійснено перехід права власності на вищезазначене нерухоме майно від ОСОБА_1 до ОСОБА_2 .

Так, заявник вказує, що має намір звернутись до Печерського районного суду міста Києва із позовною заявою та проситиме суд:

-Визнати недійсним Протокол проведення електронних торгів від 27.05.2019, сформований № 407856 по лоту № 346658 з реалізації майна: двокімнатної квартири загальною площею 77,5 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ;

-Визнати недійсним Протокол проведення електронних торгів від 27.05.2019 № 407854 по лоту № 346621 з реалізації майна: двокімнатної квартири загальною площею 70,8 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 ;

-Визнати недійсним акт від 03.06.2019 реалізації предмета іпотеки, а саме: квартири АДРЕСА_3 ;

-Визнати недійсним свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів № 98 від 05.06.2019, видане приватним нотаріусом КМНО Житарь С.О.;

-Визнати недійсним акт від 03.06.2019 про реалізацію предмета іпотеки, а саме: квартири АДРЕСА_4 ;

-Визнати недійсним свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів №97 від 05.06.2019, видане приватним нотаріусом КМНО Житарь С. О .;

-Визнати недійсним договір про відступлення права вимоги №05-18-03/10-12 від 18.03.2019 посвідченого приватним нотаріусом КМНО Чайкою І.Г. за реєстровим номером № 317.

З огляду на необхідність негайного ефективного судового захисту прав заявника та необхідність певного часу для підготовки позовної заяви, представник заявника - адвокат Філатова Тетяна Миколаївна, звертається до суду із даною заявою про забезпечення позову в порядку п. 1 ч. 1 ст. 152 Цивільного процесуального кодексу України (до подання позову) та мотивує її наступним.

На підставі ч. 1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч.1 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч.2 ст.151 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом присудження реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Вивчивши заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, суд приходить до висновку, що доцільно накласти арешт на майно, оскільки вважає, що у випадку відчуження іншій особі до моменту винесення судового рішення може утруднити чи неможливим виконання рішення суду.

Як передбачено положеннями частини 7 статті 153 ЦПК України, в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання, а також вирішує питання зустрічного забезпечення.

Станом на час розгляд судом заяви про забезпечення позову у суду відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов`язок суду на застосування зустрічного забезпечення, згідно з частиною 3 статті 154 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1-18, 149-150, 153, 154, 157 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви - задовольнити.

Вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на наступне нерухоме майно, право власності на яке у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстроване за ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 :

-двокімнатна квартира загальною площею 70,8 кв.м., житловою площею 39,5 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ;

-двокімнатна квартира загальною площею 77,5 кв.м., житловою площею 43,3 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст судового рішення виготовлений 19.06.2019.

Суддя Т.Г. Ільєва