ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2019 року

м. Харків

справа № 644/79/19

провадження № 22-ц/818/2008/19

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: судді Тичкової О.Ю.,

суддів: Котелевець А.В., Піддубного Р.М.,

за участю секретаря судового засідання: Сватенко Н.В.

сторони справи:

позивач - Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Укргазбанк»

відповідачі - ОСОБА_1, ОСОБА_2, Товариство з обмеженою відповідальність «Кашкін Дом»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_3, яка діє в інтересах Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк», на ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, постановлену 17 січня 2019 року у складі судді Горчакової О.І., -

установив:

У січні 2019 року Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Укргазбанк» (надалі ПАТ АБ «Укргазбанк», Банк) звернулося до суду з позовом, у якому просило стягнути солідарно з ОСОБА_1, ОСОБА_2, ТОВ «Кашкін Дом» заборгованість за генеральним кредитним договором №0587/10/2017/0270 від 12.10.2017 року у розмірі 505 228 грн. 72 коп. та судові витрати у розмірі 7578 грн. 43 коп.

Разом з позовом, 14 січня 2019 року Банком подана заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на все майно та грошові кошти ОСОБА_2 Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_2 є директором ТОВ «Кашкін Дом» та поручителем за кредитним договором № 0587/10/2017/0270. У провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа № 638/12576/18 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, АБ «Укргазбанк», третя особа: ОСОБА_5 про визнання недійсним іпотечного договору, предметом якого є майно, що належить на праві власності ОСОБА_2 Отже, є підстави вважати, що ОСОБА_2 своїми діями може уникнути відповідальності по виконанню умов укладеного з Банком кредитного договору та договору поруки, оскільки може здійснити відчуження належного їй майна. Вказані дії можуть утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду про стягнення заборгованості.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 17 січня 2019 року в задоволенні заяви ПАТ АБ «Укргазбанк» про забезпечення позову відмовлено.

Ухвала мотивована тим, що позивачем не наведено достатніх підстав для забезпечення позову. Наданий витяг з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно містить відомості станом на 11.09.2018, тоді як заяву про забезпечення позову подано у січні 2019 року. У заяві не представлено відомостей, що невжиття заходів забезпечення позову може в подальшому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду чи призведе до порушення прав позивача.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3, яка діє в інтересах ПАТ АБ «Укргазбанк», посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу скасувати, ухвалити нове рішення, яким задовольнити заяву про забезпечення позову.

В обґрунтування посилається на те, що Порядком надання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України №1127 від 25.12.2015 року, не передбачено обмеження строку дії Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Окрім цього позивачем надано докази розгляду іншої цивільної справи в іншому суді, предметом розгляду якого є майно, що належить ОСОБА_2 на праві власності і може бути відчужене. В такому випадку відповідач зможе уникнути відповідальності перед Банком за невиконання зобов'язань по договору кредиту.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги в межах вимог, заявлених в суді першої інстанції, вважає, що апеляційну скаргу ОСОБА_3, яка діє в інтересах ПАТ АБ «Укргазбанк», належить залишити без задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається із матеріалів контрольного провадження, ПАТ АБ «Укргазбанк» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ТОВ «Кашкін Дом» із позовом про стягнення з них заборгованості за Генеральним Кредитним договором № 0587/10/2017/0270 від 12.10.2017 у розмірі 505 228 грн. 72 коп. (аркуші 1-5 контрольного провадження).

В поданій заяві про забезпечення позову ПАТ АБ «Укргазбанк» посилається на те, що у провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа № 638/12576/18 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, АБ «Укргазбанк», заінтересована особа: ОСОБА_5 про визнання недійсним договору іпотеки (аркуші 83-84 контрольного провадження). Предметом іпотеки є належна ОСОБА_2 на праві власності квартира АДРЕСА_1.

При цьому, ОСОБА_2 виступає майновим поручителем за договором кредиту № 0587/10/2017/0270 від 12.10.2017, заборгованість за яким просить стягнути Банк у дійсному позові. Тому є всі підстави вважати, що відповідачі можуть уникнути відповідальності на невиконання договору кредиту у разі відчуження ОСОБА_2 належного їй майна третім особами.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Згідно з п.2 ч.1 ст.150 ЦПК України одним із видів забезпечення позову є заборона вчиняти певні дії.

Відповідно до п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" від 22 грудня 2006 року №9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

За змістом положень цивільного процесуального законодавства під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які ґарантують реальне виконання судового рішення, постановленого за наслідками розгляду його позовних вимог. Заходи забезпечення позову спрямовані проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, здійснити його відчуження чи знецінити його.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення про задоволення позовних вимог.

Отже, забезпеченням позову захищаються законні права та інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно, або коли невжиття заходів забезпечення позову може спричинити неможливість виконання судового рішення. Водночас, інститут забезпечення позову захищає рівною мірою як інтереси позивача, так й відповідача.

За положеннями статті 1 Закону України № 898-IV від 05.06.2003 «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом, та відповідно частиною першою статті 33 Закону України «Про іпотеку», за якою у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

Отже, іпотека як правовий інститут виконує забезпечувальну функцію виконання боржником основного зобов'язання, тобто спрямований на те, щоб гарантувати кредитору - іпотекодержателю право на задоволення його вимог за рахунок певного, заздалегідь визначеного сторонами майна за наявності в боржника заборгованості перед кредитором.

Обтяження нерухомого майна іпотекою підлягає державній реєстрації відповідно до закону (ч.1 ст.4 Закону України «Про іпотеку»).

Іпотекодавець має право виключно на підставі згоди іпотекодержателя відчужувати предмет іпотеки (п.3 ч.3 ст.9 Закону України «Про іпотеку»).

Згідно наданого позивачем витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно запис про обтяження іпотекою належної ОСОБА_2 квартири АДРЕСА_1 внесено до реєстру у встановленому законом порядку. При цьому іпотекою забезпечено саме виконання кредитного договору 0587/10/2017/0270 від 12.10.2017 на користь ПАТ АБ «Укргазбанк».

Отже, вимоги Банку про стягнення заборгованості за кредитним договором вже забезпечені іпотекою, і підстави для їх повторного забезпечення шляхом накладення арешту відсутні.

АБ «Укргазбанк» залучений до участі у справі № 638/12576/18 у якості відповідача, тому в разі задоволення позову про визнання договору іпотеки недійсним зможе повторно звернутися до суду із заявою про забезпечення позову у справі про стягнення заборгованості.

Згідно витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно у власності ОСОБА_2 перебувають також нежитлові приміщення, що іпотекою не обтяжені. Підстави для забезпечення вимог Банку шляхом накладення арешту на нежитлові приміщення відсутні, оскільки у матеріалах контрольного провадження відсутні дані про їх вартість. Тому неможливо встановити співмірність накладення на них арешті із ціною заявленого Банком позову.

За таких обставин, ухвала суду про відмову у забезпеченні позову ПАТ КБ «Укргазбанк» постановлена судом з додержанням норм процесуального права. Апеляційну скаргу ОСОБА_3, яка діє в інтересах ПАТ АБ «Укргазбанк», належить залишити без задоволення, ухвалу суду першої інстанції - залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374,375, 381- 384, 389 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3, яка діє в інтересах Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк», залишити без задоволення.

Ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 17 січня 2019 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складений 05 квітня 2019 року.

Головуючий О.Ю. Тичкова

Судді А.В. Котелевець

Р.М. Піддубний