У Х В А Л А

24 квітня 2019 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

при секретарі - Дідук С. В.,

за участю представника позивача - Котової О.В.,

представника прокуратури - Петрусенко Н.І.

представника відповідача - ОСОБА_3,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання представника відповідача про повернення позовної заяви Київській місцевій прокуратурі №7 у справі за позовом Київської місцевої прокуратури № 7 в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_4, третя особа: ОСОБА_5, ОСОБА_6 про витребування майна з чужого незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В :

В серпні 2017 року до Подільського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Київської місцевої прокуратури № 7, подана в інтересах держави в особі Київської міської ради, до ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

06 жовтня 2017 року ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва Супрун Г.Б. було відкрите провадження у даній справі, а справу призначено до розгляду у судовому засіданні.

10 жовтня 2018 року Розпорядженням керівника апарату Подільського районного суду м. Києва № 827 було призначено повторний автоматизований розподіл даної справи на підставі п.2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, в результаті якого справу було розподілено судді Войтенко Т.В.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва в складі головуючого судді Войтенко Т.В. від 16 жовтня 2018 року по справі було призначене підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні від представника відповідача надійшло клопотання про повернення позовної заяви Київській місцевій прокуратурі №7 на підставі п. 4 ч.4 ст. 185 ЦПК України, як такої, що подана за відсутності підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави.

Вимоги клопотання представника відповідача про повернення позовної заяви обґрунтовані тим, що у даній справі Прокуратура не обґрунтувала, в чому полягає порушення інтересів держави та необхідність їх захисту, а також не наведено обставин, які б свідчили про те, що захист цих інтересів не здійснює належним чином орган, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

При цьому, у судовому засіданні представник відповідача наголосила на тому, що Прокуратура позиціонує себе позивачем у справі, самостійно сплатила судовий збір при подачі позову, тоді як згідно вимог Закону України «Про прокуратуру» прокуратура набуває статусу позивача лише у випадку відсутності органу, який би міг звернутися до суду за захистом порушених прав.

Зокрема, представник відповідача вказувала на те, що сама по собі присутність у судовому засіданні представника Київської міської ради свідчить про те, що даний орган самостійно може здійснювати захист порушених, як на думку прокуратури, інтересів держави чи місцевої громади, а тому позов подано прокуратурою без належних для того підстав, що повинно бути наслідком повернення позовної заяви.

У судовому засіданні представник прокуратури заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись на правомірність звернення до суду в інтересах Київської міської ради, поза волею якої спірна квартира вибула із володіння.

Представник Київської міської ради у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання про повернення позовної заяви, посилаючись на те, що їм не було відомо про те, що спірна квартира вибула з комунальної власності поза їхньою волею, а з огляду на те, що даний факт було встановлено в межах кримінального провадження, зауважила про правомірність до доцільність звернення Прокуратури з даним позовом до суду.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

Позовна заява Прокуратурою була подана у відповідності до норм ЦПК України, в редакції, що діяла станом на серпень 2017 року.

Разом з тим, відповідно до п.9 Розділу ХІІІ Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу України у редакції Закону України №2147-VІІІ від 03.10.2017, справи у судах першої інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Таким чином, позовна заява Київської місцевої прокуратури № 7 в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_4 про витребування майна підлягає розгляду за правилами ЦПК України у редакції Закону України №2147-VІІІ від 03.10.2017.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У цьому контексті встановлено, що позовна заява містить обґрунтування порушення прав держави, оскільки інтереси останньої збігаються з інтересами Київської міської ради, уповноваженої представляти інтереси відповідної територіальної громади (аналогічна позиція викладена у висновку Верховного Суду у постанові від 13.03.2018 у справі 911/620/17).

Також прокуратурою зазначено у позовній заяві в інтересах якого органу Прокуратура звертається до суду та повідомлено Київську міську раду про подачу позову, чим виконано вимоги ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» (а.с.44).

Фактичну сплату судового збору прокуратурою, а не Київською міською радою, ні Закон України «Про прокуратуру», ні ЦПК України не пов'язує з можливістю повернення позовної заяви.

Відповідно до ч. 5 ст. 56 ЦПК України, у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

Дана норма Кодексу, а також те, що Київська міська рада не відмовляється від позову, а навпаки забезпечила участь свого представника у судовому засіданні, свідчить про набуття Київською міською радою статусу позивача в розумінні ст. 56 ЦПК України, а Київську міську прокуратуру №7 статусу органу, що набув процесуальних прав позивача на підставі ст. 57 ЦПК України.

За таких обставин, підстав для повернення позовної заяви Київській місцевої прокуратурі №7 не вбачається.

Такі висновки суду не спростовуються твердженнями представника відповідача про те, що в 2017 році аналогічна позовна заява Прокуратури поверталася заявнику, адже на момент вирішення питання про повернення позову у справі №758/8011/17 діяла інша редакція ЦПК України та Закону України «Про прокуратуру», що давало право суду перевіряти наявність згоди позивача на здійснення прокурором представництва інтересів в суді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 56, 57, 185, 260, 272, 353 ЦПК У країни, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання про повернення позовної заяви Київської місцевої прокуратури № 7 в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_4, третя особа: ОСОБА_5, ОСОБА_6 про витребування майна з чужого незаконного володіння - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяТ. В. Войтенко