Справа № 466/2877/19
У Х В А Л А

про зустрічне забезпечення позову

23 квітня 2019 року м.Львів

Суддя Шевченківського районного суду м. Львова Свірідова В.В., вивчивши заяву адвоката АТ «Креді ОСОБА_1» ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позовної заяви ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Креді ОСОБА_1», ОСОБА_4, з участю третьої особи Відділу опіки та піклування Шевченківської районної адміністрації м. Львова про визнання правочину недійсним, -

встановив:

в провадженні Шевченківського районного суду м. Львова знаходиться цивільна справа №466/2877/19 за позовною заявою ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Креді ОСОБА_1», ОСОБА_4, з участю третьої особи Відділу опіки та піклування Шевченківської районної адміністрації м. Львова про визнання правочину недійсним.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Львова від 12.04.2019 відкрито провадження у справі.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Львова від 12.04.2019 з метою забезпечення позову зобовязано Державне підприємство «СЕТАМ» та Львівську філію Державного підприємства «СЕТАМ» зупинити вчинення дій з проведення електронних торгів щодо продажу предмету іпотеки квартири №14, що знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Мазепи,35 в Системі електронних торгів арештованого майна, реєстраційний номер лота 339678, виконавче провадження 57615464.

19.04.2019 адвокат АТ «Креді ОСОБА_1» ОСОБА_2 подала до суду заяву про зустрічне забезпечення позову, в якій просить застосувати заходи зустрічного забезпечення у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Креді ОСОБА_1», ОСОБА_4, з участю третьої особи Відділу опіки та піклування Шевченківської районної адміністрації м. Львова про визнання правочину недійсним, шляхом визначення позивачу ОСОБА_3 (м. Львів, вул. Мазепи,35/14, ІПН НОМЕР_1) розміру зустрічного забезпечення у сумі 356 881,00 гривень.

Так, відповідно до положень ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобовязаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

- позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що перебуває на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть буті спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови в позові; або

-суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови в позові.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у звязку із забезпеченням позову.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Верховним Судом України у постанові від 25.05.2016 року по справі №6-605цс16 зроблено висновок, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до фактичного виконання рішення суду, яким закінчується вирішення спору по суті.

Статтею 124 Конституції України задекларовано принцип обов'язковості судових рішень, який з урахуванням положень ст.ст. 2, 18, 154 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про зустрічне забезпечення. При цьому відповідно до ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, тільки у випадку забезпечення позову, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричиненні забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі "Шмалько проти України" право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов'язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про зустрічне забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторін, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Особа, яка подала заяву про зустрічне забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про зустрічне забезпечення позову. З цією метою обовязковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими повязується застосування певного заходу до зустрічного забезпечення позову. У вирішенні питання про зустрічне забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо зустрічного забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності звязку між конкретним заходом до зустрічного забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у звязку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_3 має зареєстроване в установленому законом порядку місця проживання на території України, має майно зареєстроване на території України, в розмірі достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову. Крім того, суду не надані докази того, що майновий стан позивача ОСОБА_3 або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду.

Враховуючи вищенаведене, приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, забезпечення збалансованості інтересів сторін, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_5 ОСОБА_1» ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 149-154, 259, 260, 353 ЦПК України, суддя

постановив:

у задоволенні заяви адвоката АТ «Креді ОСОБА_1» ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позовної заяви ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Креді ОСОБА_1», ОСОБА_4, з участю третьої особи Відділу опіки та піклування Шевченківської районної адміністрації м. Львова про визнання правочину недійсним - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_6