Справа №359/1652/18
Провадження №2/359/278/2019
26 вересня 2019 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого Борця Є.О.,
при секретарі судового засідання Коробові О.П.,
розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором,
Представник позивача не з`явився у судове засідання та подав клопотання (а.с.40), в якому вінпозов підтримує та не заперечує проти розгляду цивільної справи у його відсутності.
ОСОБА_1 також не з`явилась у судове засідання. Вона у встановленому порядку повідомлялась про час та місце розгляду цивільної справи. Ця обставина підтверджується судовою кореспонденцією (а.с.50-51, 55, 59-62).
Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах цивільної справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Встановлено, що 23 вересня 2010 року позивач видав ОСОБА_1 кредитну картку «Універсальна», за допомогою якої відповідач набув можливість знімати грошові кошти та розраховуватись ними. Він зобов`язався повертати ПАТ КБ «Приватбанк» зняті або витрачені ним грошові кошти та щомісячно сплачувати проценти за користування кредитом в розмірі 30% річних. У випадку неналежного виконання цих грошових зобов`язань ОСОБА_1 зобов`язалась сплачувати пеню та штраф в розмірі 500 гривень та 5% від суми заборгованості.
Ці умови кредитного договору викладені у витязі з тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», а також у витязі з умов та правил надання банківських послуг (а.с.7-30). Факт отримання відповідачем кредитної картки та його ознайомлення з тарифами обслуговування кредитної картки «Універсальна» підтверджується копією підписаної ним анкети-заяви (а.с.5).
Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України позичальник зобов`язується повернути банку або іншій фінансовій установі кредит у розмірі та на умовах, встановлених кредитним договором.
Згідно з ч.1 ст.549 цього ж Кодексу у разі порушення зобов`язання боржник повинен сплатити неустойку (пеню, штраф).
Як роз`яснив Верховний Суд України в правовій позиції №6-2003цс15 від 21 жовтня 2015 року, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
З письмового розрахунку, приєднаного до позову (а.с.4), вбачається, що відповідач неодноразово знімав грошові кошти та розраховувався ними. Однак він неналежним чином виконує грошові зобов`язання за кредитним договором. Тому у нього виник борг по поверненню кредиту в розмірі 3996 гривень 3 копійок, пеня в розмірі 3496 гривень 38 копійок та штраф в розмірі 4198 гривень 76 копійок (500 + 3698,76).
Водночас, за вказане порушення на ОСОБА_1 вже накладений штраф. Додаткове стягнення з неї ще й пені буде свідчити про притягнення відповідача до подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те ж порушення, що прямо суперечить ст.61 Конституції України. Ретельний аналіз цих обставин свідчить про те, що розмір пені взагалі підлягає виключенню зі складу боргу за кредитним договором.
Таким чином загальний розмір боргу склав 8194 гривень 79 копійок (3996,03 + 4198,76). Відповідач ухиляється від добровільного погашення цього боргу.
З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_1 на користь позивача належить стягнути борг за кредитним договором в розмірі 8194 гривень 79 копійок.
Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України позичальник зобов`язується також сплатити банку або іншій фінансовій установі проценти у розмірі та на умовах, встановлених кредитним договором.
Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України позивач повинен довести ті обставини, на які він по-силається як на підставу своїх вимог.
Як вбачається з п.1.1.3.2.3 умов та правил надання банківських послуг (а.с.12зворот), банк має право здійснювати зміну тарифів, а також інших умов обслуговування рахунків. При цьому банк зобов`язаний не менше ніж за 7 днів до введення змін проінформувати клієнта. Якщо протягом 7 днів банк не отримав повідомлення від клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що клієнт приймає нові умови.
Водночас, в матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що ПАТ КБ «Приватбанк» не менше ніж за 7 днів до 28 грудня 2015 року повідомив відповідача про збільшення розміру процентів за користування кредитом. ОСОБА_1 була позбавлена права висловити свою незгоду з приводу такої зміни тарифів. В такому випадку позивач не мав права застосовувати новий розмір процентів за користування кредитом. Ці обставини свідчать про те, що письмовий розрахунок, приєднаний до позову, в частині розміру боргу по сплаті процентів за користування кредитом не відповідає дійсності. ПАТ КБ «Приватбанк» не подав іншого письмового розрахунку з законними розмірами процентів за користування кредитом.
Згідно з ч.1 ст.141 та п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання, пов`язане з розподілом між сторонами судових витрат. Зокрема, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_1 на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 184 гривень 66 копійок (1762 : 100% х 10,48%).
Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, абз.1 ч.6 ст.259, ст.ст.263-265, ч.6 ст.268, ч.1 ст.280 ЦПК України, суд
Позов акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» борг за кредитним договором в розмірі 8194 гривень 79 копійок.
У задоволенні позову в частині вимоги про стягнення боргу за кредитним договором в більшому розмірі відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» витрати на оплату судового збору в розмірі 184 гривень 66 копійок.
Повний текст заочного рішення складений 2 жовтня 2019 року.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.
Відповідач має право подати заяву про перегляд заочного рішення до Бориспільського міськрайонного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення. У разі відмови у задоволенні цієї заяви відповідач набуде право оскаржити заочне рішення до Київського апеляційного суду в загальному порядку.
Суддя
Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець