Справа № 215/2640/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2019 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Камбул М.О.,

при секретарі судового засідання Азаренко К.М.,

за участю: позивача ОСОБА_1,

відповідачів ОСОБА_2,

ОСОБА_3,

ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в порядку ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: виконавчий комітет Тернівської районної у місті ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,-

СУТЬ СПОРУ:

Стислий виклад позиції позивача.

18.06.2018 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: виконавчий комітет Тернівської районної у місті ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, в якій просить визнати відповідачів такими, що втратили право користування квартирою № 26 в будинку № 26 по вул.Каштанова в м.Кривому Розі, для вільного розпорядження своїм майном.

Вказує, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого 18.10.2002 року, на праві приватної власності йому належить квартира АДРЕСА_1 (Щорса) в м.Кривому Розі, Дніпропетровської області. Крім нього, у квартирі зареєстровані його родичі відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4, які з 2012 року та по сьогоднішній день у квартирі не проживають, комунальні платежі, які на них нараховуються, не сплачують, тим самим перешкоджають позивачу у здійсненні його права власності на житло, в звязку із даними обставинами позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Заяви, клопотання учасників справи.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявився, надав суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд розглядати справу за його відсутністю, проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, згідно повернутих за закінченням терміну зберігання поштових повідомлень, а.с. 40-45, 46-47, 54-55, 58-61, 72-76, 92-96, 98-99, 113-116, 119-120, причини неявки суду не повідомили, клопотань про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у їх відсутність до суду не надходили, відзив на позов до суду не надавали.

Третя особа представник Виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради в судове засідання не зявився, через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи за відсутності їх представника та не заперечують про визнання ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Каштанова, 26/26.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_5 від 07.08.2018 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

24.01.2019 винесено розпорядження щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи, в звязку з закінченням пятирічного строку повноважень судді Квятковського Я.А. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 24.01.2019 цивільну справу №215/2640/18 було розподілено для розгляду судді Дудікову А.В.

Ухвалою судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_6 від 01.02.2019 позовну заяву прийнято до провадження та призначено до розгляду по суті на 12.03.2019.

14.02.2019 винесено розпорядження щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи, в звязку з відрядженням судді Дудікова А.В. до Тростянецького районного суду Вінницької області. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 14.02.2019 цивільну справу №215/2640/18 було розподілено для розгляду судді Камбул М.О.

Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15.02.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та призначено розгляд справи по суті на 09-15 год. 28.03.2019, за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

28.03.2019 постановлено ухвалу суду про відкладення розгляду справи на 10-00 год. 23.04.2019, у звязку з неявкою відповідачів, щодо якого у суду відсутні відомості про вручення їм повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

На підставі ст.ст. 280, 281 ЦПК України, 23.04.2019 Тернівським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області постановлено ухвалу про заочний розгляд даної цивільної справи, оскільки існує сукупність умов, передбачених нормами ч.1 ст. 280 ЦПК України.

Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Як встановлено судом та вбачається із матеріалів справи, згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого 18.10.2002 державним нотаріусом Шостої криворізької державної нотаріальної контори ОСОБА_7, яке зареєстроване 21.11.2002 в КБТІ під № 5598, ОСОБА_1 належить на праві приватної власності квартира АДРЕСА_1 (Щорса) в м.Кривому Розі, Дніпропетровської області (а.с. 6).

Згідно довідки № 5939 від 12.06.2018 у квартирі АДРЕСА_1 (Щорса) в м.Кривому Розі, Дніпропетровської області, зареєстровані: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4, по теперішній час (а.с. 7).

Згідно акту від 12.06.2018, який підписаний мешканцями будинку №26 по вул. Каштанова м. Кривого Рогу, Дніпропетровської області, та завірений начальником дільниці № 4 ТОВ «УЮТ-2011» вбачається, що відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не проживають у спірній квартирі з 2012 року та по сьогоднішній день (а.с. 8).

Судом не було відхилено жодного доказу наданого позивачем.

Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, суд вважає, що позов слід задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до положень ст. ст. 12, 80, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, юсі мають танення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до ст. 72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Частиною 2 ст. 405 ЦК України передбачено, що член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Як встановив, Верховний Суд у постанові по справі №177/595/15-ц від 08.02.2018, відповідно до статті 403 ЦК України члени сім'ї власника житла, що проживають разом з ним. мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік. якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Аналіз вищенаведених правових норм дає підстави для висновку про те, що право членів сім'ї власника будинку на користування цим жилим приміщенням може виникати та існувати лише у осіб, які постійно проживають разом з власником будинку, ведуть з ним спільне господарство або при їх вселенні була інша угода про порядок користування цим приміщенням. У разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік він втрачає право на користування цим будинком. Такі ж вимоги стосуються і колишніх членів сім'ї власника житла.

Відповідно до ст. 150 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Статтю 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є не порушним.

Згідно ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Згідно ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним.

Згідно із ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до встановленого Верховним Судом висновку у справі №125/2246/16-ц від 11.12.2018, згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім'ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час. Зазначений правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду України від 16 листопада 2016 року у справі № 6-709цс16.

Як роз'яснено у пунктах 10, 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1985 року № 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» у справах про визнання наймача або члена його сім'ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (стаття 71 ЖК Української РСР), необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки Наймачеві або членові його сім'ї, який був відсутнім понад встановлений законом строк без поважних причин, суд вправі з цих мотивів відмовити в позові про захист порушеного права (вселення, обмін, поділ жилого приміщення тощо). Наймач або член його сім'ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття, незалежно від пред'явлення позову про це. На ствердження вибуття суд може брати до уваги будь-які фактичні дані, які свідчать про обрання стороною іншого постійного місця проживання (повідомлення про це в листах, розписка, переадресовка кореспонденції, утворення сім'ї в іншому місці, перевезення майна в інше жиле приміщення, виїзд в іншій населений пункт, укладення трудового договору на невизначений строк тощо).

Судом встановлено, що починаючи з 2012 року відповідачі фактично в належній позивачу квартирі не проживають протягом 6 років, не проявляють жодного інтересу до спірної квартири, не беруть участь в її утриманні.

При цьому, наявність реєстрації у квартирі відповідачів безумовно створює перешкоди позивачу у користуванні та розпорядженні його власністю, оскільки зазначена обставина позбавляє його можливості на власний розсуд розпоряджатися власною квартирою, як це передбачено ч.1 ст. 319 ЦК України та ст. 150 Житлового кодексу України.

Крім того, позивач зобовязаний сплачувати за комунальні послуги, з розрахунку, що в квартирі зареєстровані особи, які не проживають.

Оскільки відповідачі не проживають у спірній квартирі більше шести років без поважних причин, не утримують квартиру та не сплачують за надані комунальні послуги, їх реєстраціє перешкоджає позивачу в розпорядженні належним йому майном, відповідно до положень ст. 405 ЦК України, позивач, як власник майна, має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном шляхом визнання відповідачів такими, що втратили право на користування житловим приміщенням, тому суд вважає, що існують правові підстави для задоволення позову, та визнання ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, такими, що втратили право користування квартирою № 26 у будинку № 26 по вул. Каштановій (Щорса) м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

На підставі ст.ст. 317, 319, 321, 405 ЦК України, керуючись ст.ст.12, 19, 43, 49, 81, 133, 141, 259, 263-265, 280-284 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: виконавчий комітет Тернівської районної у місті ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, такими, що втратили право користування квартирою № 26 у будинку № 26 по вул. Каштановій (Щорса) м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його складання.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивачем заочне рішення суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду або через Тернівський районний суд міста ОСОБА_8 до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Відповідачем заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Повний текст заочного рішення складено та підписано 23 квітня 2019 року.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП: НОМЕР_1, місце проживання за адресою: 50047, м. Кривий Ріг, вул. Каштанова, 26/26.

Відповідач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце проживання за адресою: 50047, м. Кривий Ріг, вул. Каштанова, 26/26.

Відповідач: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, місце проживання за адресою: 50047, м. Кривий Ріг, вул. Каштанова, 26/26.

Відповідач: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, місце проживання за адресою: 50047, м. Кривий Ріг, вул. Каштанова, 26/26.

Суддя: