Справа № 444/458/19
Провадження № 2/444/733/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

18 квітня 2019 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Ясиновський Р. Б.,

секретар судового засідання Реміцька І.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, мотивуючи свої вимоги тим, що 22.05.2009 року вона зареєструвала шлюб із відповідачем у виконавчому комітеті Гійченської сільської ради Жовківського району Львівської області (актовий запис № 6). За час спільного проживання в них народився син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 Зазначає, що дитина проживає з позивачкою та перебуває на її утриманні. Утримання та виховання сина потребує значних коштів. Відповідач не працює, утримувати дитину не допомагає, проживає окремо від них. Спільного господарства сторони не ведуть. У зв"язку із чим позивачка звернулася до суду та просить стягувати з відповідача в її користь аліменти на утримання неповнолітнього ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1в твердій грошовій сумі в розмірі по 2000 грн., але не меше 50 % прожиткового мінімуму встановленого для дітей певного віку щомісячно, починаючи з дня подання позову до суду, а саме 21.02.2019 року і до досягнення дитиною повноліття.

Позивачка в судове засідання не зявилася, однак подала на адресу суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала повністю, просить задоволити, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не зявився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, що стверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Від відповідача не надходило на адресу суду клопотань, відзиву на позовну заяву.

На підставі ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Так як відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не зявився в судове засідання без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд приходить до висновку про ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.

Оскільки всі учасники справи в судове засідання не зявилися, фіксування судового процесу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, зясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що позивачка та відповідач зареєстрували шлюб 22.05.2009 року у виконавчому комітеті Гійченської сільської ради Жовківського району Львівської області (актовий запис № 6), що стверджується свідоцтвом про шлюб серії І-СГ № 342667, виданим повторно Жовківським РВ ДРАЦС ГТУЮ у Львівській області 16.05.2018 року.

Із копії свідоцтва про народження ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, серії 1-СГ № 203952 вбачається, що позивачка та відповідач є його батьками.

Із копії довідки Гійченської сільської ради Жовківського району Львівської області "Про склад сім"ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб" від 21.02.2019 року № 305 вбачається, що позивачка ОСОБА_1 зареєстрована за адресою ІНФОРМАЦІЯ_3 і до складу її свм"ї входить син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Відповідно до вимог ст. 180 Сімейного кодексу України, батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Частинами 1, 2 ст. 184 Сімейного кодексу України встановлено, що суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Розмір аліментів, визначений судом або домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, щорічно підлягає індексації відповідно до закону, якщо платник і одержувач аліментів не домовилися про інше. За заявою одержувача аліментів індексація може бути здійснена судом за інший період.

Ч. 1, 2 ст. 182 Сімейного кодексу України встановлено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.

Судом встановлено, що дитина є здоровою, проживає разом із позивачем та перебуває на її утриманні; відповідач та платник аліментів є здоровим, місце праці судом не встановлено. Висновки суду про те, що відповідач має можливість виконувати обовязки по утриманню дитини як це передбачено чинним законодавством, ґрунтуються на матеріалах справи, оскільки останній є працездатною особою молодого віку. Докази, які б спростовували дані твердження у суду відсутні.

Враховуючи те, що дитина проживає разом із матірю та знаходиться на її утриманні, а доказів про те, що відповідач добровільно надає кошти на утримання дитини немає, з нього слід стягувати аліменти в примусовому порядку.

При визначенні розміру аліментів судом враховується не тільки заробітна плата платника аліментів, але й інші види доходів, перелік яких наведений у постанові КМ України від 26 лютого 1993 р. № 146 Про перелік видів доходів, які враховуються при визначенні розміру аліментів на одного з подружжя, дітей, батьків, інших осіб. Серед таких доходів, зокрема, основна заробітна плата, усі види доплат і надбавок до неї, премії та винагороди, допомога по безробіттю, пенсія, стипендія, доходи від підприємницької діяльності тощо.

З положення ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини, яка ратифікована постановою Верховної Ради Української РСР від 27.02.1991 р. № 789-ХІІ, частин 7, 8 Сімейного кодексу України під час вирішення будь-яких питань щодо дітей суд повинен виходити з найкращого забезпечення інтересів дітей.

Згідно із ч.1 ст. 8 Закону України Про охорону дитинства кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 р.» установлено у 2019 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для дітей віком до 6 років: з 1 січня 2019 року - 1626 гривень, з 1 липня - 1699 гривень, з 1 грудня - 1779 гривень; дітей віком від 6 до 18 років: з 1 січня 2019 року - 2027 гривень, з 1 липня - 2118 гривень, з 1 грудня - 2218 гривень.

А тому, враховуючи прожитковий мінімум на дітей відповідного віку, а також вимоги ст.182 Сімейного Кодексу України, згідно якої мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, розмір мінімальної заробітної плати, яка станом на день розгляду справи становить 4173 гривні, обовязок обох батьків на утримання дітей, розяснення, які містяться у п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" за якими максимальний розмір аліментів, які стягуються з боржника не повинен перевищувати 50 відсотків розміру заробітної плати /доходів/, суд приходить до висновку, що з відповідача в користь позивача слід стягувати аліменти на утримання неповнолітнього ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1в твердій грошовій сумі в розмірі по 2000 грн., але не меше 50 % прожиткового мінімуму встановленого для дітей певного віку щомісячно, починаючи з дня подання позову до суду, а саме 21.02.2019 року і до досягнення дитиною повноліття.

Такий розмір аліментів, на думку суду, має забезпечувати гармонійний розвиток дитини зі сторони його батька.

Згідно із ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішення у справах про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. А тому суд прийшов до висновку, що з відповідача в користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 768,40 грн.

Зібрані по справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв'язок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що у суду є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача.

Керуючись ст. ст. 23, 141, 247, 258-259, 264-265, 280-284, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов задоволити.

Стягувати з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 (зареєстрований 80315, с. Волиця, вул. Зарічна, 58, Жовківського району, Львівської області, ІПН НОМЕР_1, НОМЕР_2) в користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 (зареєстрована та проживає 80314, с. Гійче, вул. Першотравнена, 125, Жовківського району, Львівської області, ІПН НОМЕР_3, НОМЕР_4), аліменти на утримання неповнолітнього ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1в твердій грошовій сумі в розмірі по 2000 грн., але не меше 50 % прожиткового мінімуму встановленого для дітей певного віку щомісячно, починаючи з дня подання позову до суду, а саме 21.02.2019 року і до досягнення дитиною повноліття.

Допустити негайне виконання рішення у межах суми платежу за один місяць.

Розмір аліментів стягуваний в твердій грошовій сумі підлягає індексації відповідно до закону.

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 (зареєстрований 80315, с. Волиця, вул. Зарічна, 58, Жовківського району, Львівської області, ІПН НОМЕР_1, НОМЕР_2) судовий збір в розмірі 768.40 грн., який сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Одночасно роз"яснити відповідачу, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга подається Львівському апеляційному суду через Жовківський районний суд Львівськоїобласті.

Текст повного рішення суду виготовлено 18.04.2019 року.

Суддя Ясиновський Р. Б.