Справа № 760/8730/19
Провадження №2/760/4973/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 квітня 2019 року Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Оксюта Т.Г., розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права користування квартирою та усунення перешкод у користуванні спільним майном, до розгляду в порядку загального позовного провадження,

В С Т А Н О В И В:

22.04.2019 року до суду надійшло клопотання від відповідача в якому вона просила розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Вивчивши матеріали справи та клопотання відповідача прихожу до наступного висновку.

У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи та справи, що виникають з трудових відносин, що передбачено частиною 4 статті 19 та частиною 1 статті 274 ЦПК України.

Згідно з приписами частини 5 статті 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У відповідності до частини 5 статті 279 ЦПК України, за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За приписами частини 6 статті 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

На підставі викладених норм клопотання відповідача задоволенню не підлягає, оскільки, як передбачає частина 8 статті 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків.

Принциповою відмінністю між спрощеним та загальним порядком розгляду справи у позовному провадженні є те, що, згідно з нормами статей 274-279 ЦПК України, не проводяться судові дебати та не здійснюється підготовче провадження у справі при спрощеному порядку.

При цьому законодавцем передбачено, що спрощене провадження може здійснюватися як без виклику (повідомлення) сторін, третіх осіб, так із їхнім викликом (повідомленням) у судове засідання, у якому, в такому випадку, може здійснюватися, зокрема, допит свідків.

Таким чином, прихожу до висновку про недоцільність зміни порядку розгляду справи із спрощеного на загальний.

Слід зазначити, що суд у разі необхідності, відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи може провести розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст. ст. 27-28, 43, 182, 223, 274-279 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права користування квартирою та усунення перешкод у користуванні спільним майном, до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Продовжити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя