Ухвала

03 квітня 2019 року

м. Київ

справа № 753/20440/18

провадження № 61-137ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Кузнєцова В. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 30 жовтня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 07 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи - Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради, Обслуговуючий кооператив Садово-дачне товариство «Стадне», ОСОБА_1, про визнання недійсним рішення Київської міської ради VІІІ скликання VІ сесії від 12 липня 2018 року,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 30 жовтня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 07 лютого 2019 року у даній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) заявником не додано до неї документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Разом з тим, у касаційній скарзі ОСОБА_1 просить відстрочити їй сплату судового збору, посилаючись на скрутний майновий стан, однак не додає жодних доказів на підтвердження своїх доводів.

Відповідно до частини першої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Статтею 8 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі на час звернення з касаційною скаргою.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Оскільки заявником не надано жодних доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору на час звернення з касаційною скаргою, клопотання про відстрочення сплати цього збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду, заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою судовий збір справляється у розмірі, що становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року складає 1 921,00 грн.

На підставі зазначеного, розмір судового збору за подання касаційної скарги у цій справі становить 384,20 грн (1 921,00 х 0,2).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати відповідний документ,або ж документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявникові строку для усунення зазначеного недоліку.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_1на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 30 жовтня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 07 лютого 2019 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначеного вище недоліку строк до 06 травня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. О. Кузнєцов