КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №753/1268/19 головуючий у І інстанції: Гальонкіна Ю.С.
провадження 22-ц/824/7492/2019 доповідач: Сліпченко О.І.
У Х В А Л А

19 квітня 2019 року Київський Апеляційний Суд у складі судді судової палати в цивільних справах СліпченкаО.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 06 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів та стягнення пені за прострочення сплати аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 06 березня 2019 року позов задоволено.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором.

В апеляційній скарзі порушено питання про звільнення від сплати судового збору, з посиланням на те, що апелянт має скрутне фінансове становище.

За змістом статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином у клопотанні про відстрочення сплати судового збору заявник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Відповідно до пункту 1 частини 1 та частини 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.

Обставини, зазначені відповідачем, не є безумовною підставою для звільнення сплати судового збору, оскільки ним не надано суду апеляційної інстанції доказів на підтвердження його реального матеріального стану (довідки про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, довідка з податкового органу про перелік розрахунків та інших рахунків, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, тощо), що перешкоджає йому виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором.

Наведене відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи встановлений законом обов'язок сплатити судовий збір та відсутність у відповідача пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами відповідача стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

За таких обставин у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити.

Відповідно до п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Законом України «Про державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року складає 1921,00 грн.

Відповідно до реквізитів рахунку, для сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції до Київського апеляційного суду, оплата коштів має здійснюватися на рахунок 0024, код класифікації доходів бюджету 22030101, отримувач коштів: УК у Солом'янському районі/Солом'ян. р-н/22030101, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код одержувача (код за ЄДРПОУ) 38050812.

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином:

«* ; код ознаки судового збору (101);код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, або реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; роз'яснювальна інформація про призначення платежу у формі: судовий збір за а/с П.І.Б.., «єдиний унікальний номер справи», Київський Апеляційний Суд.».

Крім того, апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог ст. 356 ЦПК України, а саме в порушення п. 1 ч. 2 ст.356 ЦПК України не зазначено найменування суду, до якого подається скарга.

Не врахувавши вимог п. 1 ч. 2 ст.356 ЦПК України, апелянт не вказував найменування особи, яка подає апеляційну скаргу, крім того не вірно зазначено статус учасників справи.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Таким чином, особі, яка подала апеляційну скаргу, необхідно надати суду апеляційної інстанції докази сплати судового збору в розмірі 2305 грн. 20 коп. (1536,8*150%) та апеляційну скаргу оформлену відповідно до вимог ст. 356 ЦПК України у відповідній кількості примірників.

Відповідно до ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху, оскільки оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу.

За таких обставин підстави для відкриття апеляційного провадження у справі відсутні, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху із наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 06 березня 2019 року залишити без руху і надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення особі, яка подала апеляційну скаргу, ухвали.

Роз?яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.І. Сліпченко