Справа № 308/592/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 квітня 2019 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Тхір О.А., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із вищезазначеною позовною заявою ОСОБА_2, про розірвання шлюбу, за якою просить суд шлюб зареєстрований 14 серпня 2012 року між нею та відповідачем розірвати а їх спільних дітей залишити на її утриманні.

В порядку встановленому ст. 187 ЦПК УКраїни, отримано відомості про місце реєстрації прошивання відповідача, та встановлено судом, що позивач невірно зазначив відомості про таке, так, згідно інформації Нижньотурківської сільської ради відповідач зареєстрований за адресою с. Верхній Турів Турківського району Львівської області.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов'язок дотримання яких покладається на позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, з наступних підстав.

Якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог. Так, в позовній заяві міститься дві вимоги немайнового характеру: про розірвання шлюбу та про визначення місця проживання дітей разом з матір'ю, які підлягають оплаті судовим збору при подачі позову, проте позивачем додано квитанцію про сплату судового збору лише за одну вимогу - у розмірі 768,40 грн.

Згідно з оригіналом квитанції ПАТ «Комінвестбанк» № від 11.01.2019, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Як встановлено з прохальної частини позовної заяви, позивачем заявлено дві вимоги: розірвання шлюбу (немайнова вимога), визначення місця проживання дітей (немайнова вимога).

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно з пп.3 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу судовий збір справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пп. 2 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою підлягає сплаті судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 768,40 грн.

Виходячи з наведеного, враховуючи заявлені позивачем позовні вимоги судовий збір, який підлягає сплаті за подачу вказаного позову до суду становить - 1536,80 грн.

Таким чином, позивачу слід оплатити судовий збір у сумі 768,40 грн., та додати до заяви оригінали документу, що підтверджує його сплату за неоплачену вимогу немайнового характеру, за ставкою, визначеною ст.4 Закону України «Про судовий збір», на рахунок суду за наступними реквізитами: Отримувач коштів: УК у м. Ужгороді/м. Ужгород/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38015610, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО): 899998, Код банку отримувача (МФО): 899998, Рахунок отримувача: 7002, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Призначення платежу: *;101;___(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області(назва суду, де розглядається справа).

Крім того, інформація про платіжні реквізити щодо сплати судового збору відображена, зокрема, на офіційному веб-порталі Судової влади України на сторінці Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за посиланням https://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/zbr/.

Разом з тим, відповідно до ч.4 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, визначення місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною, матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним, є обов'язковою участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Згідно ч. 1 статті 11 Закону України Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування органами опіки та піклування є державні адміністрації районів, районів міст Києва і Севастополя, виконавчі органи міських чи районних у містах, сільських, селищних рад, так позивачем залучено до участі у справі третю особу службу у справах дітей Ужгородської міської ради.

У вказаному випадку, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Аналіз практики розгляду питань щодо доцільності (недоцільності) позбавлення батьківських прав свідчить про те, що орган опіки та піклування при прийнятті рішення перш за все керується отриманими у документальній формі фактичними даними, а саме: характеристика на батьків з місця проживання; пояснення не менше трьох сусідів про спосіб життя одного з батьків, якщо батьки розлучені (нотаріально засвідчене); акт про участь одного з батьків у вихованні дитини; акт обстеження житлово-побутових умов проживання одного з батьків; довідка з місця проживання про склад сімї та реєстрацію; довідка з поштового відділення про кошти, посилки, перекази чи надходили на ім'я дитини; довідка з суду про призначення чи відмову у сплаті аліментів(Ухвала Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 14.09.2016, №216/2914/14-ц).

Висновок органу опіки та піклування має бути оформлений на бланку державних адміністрацій районів, районів міст Києва та Севастополя, виконавчих органів міських чи районних у містах, сільських, селищних рад, підписаний головою (заступником голови) та скріплений печаткою. Також до висновку органу опіки та піклування мають бути додані акт обстеження умов життя заявника, складений за місцем його проживання, свідоцтво про народження дитини, медичний висновок про стан здоров'я дитини, про її фізичний і розумовий розвиток(Ухвала Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 22.06.2011, №6-5041св11).

Отже, в порушення вимог вищевказаних норм законодавства України до позовної заяви позивачем не додано: письмового висновку органів опіки та піклування за місцем проживання дітей та за місцем проживання обох батьків щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, та умов проживання обох батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Крім того в якості учасників у справі слід зазначити і відповідні органи опіки і піклування (служби у справах дітей) як за місцем проживання дітей так і за місцем проживання обох батьків.

Разом з тим, встановлено, що в порушення вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем викладено обґрунтування позову лише в частині вимоги про розірвання шлюбу, а щодо заявленої вимоги про визначення місця проживання дітей, позовна заява не містить викладу обставин, якими позивач обґрунтовує таку вимогу, не зазначає доказів на підтвердження таких обставин.

Таким чином, позивачу слід усунути зазначені порушення, які допущені в позовній заяві та додати відповідні документи та докази в порядку, визначеному ст. 177 ЦПК України, оскільки виявлені порушення перешкоджають вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Повідомити заявника, що способом усунення недоліків заяви є подання до канцелярії суду оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору за одну неоплачену вимогу немайнового характеру, зазначити в якості учасників орган опіки та піклування за місцем проживання дітей та за місцем реєстрації місця проживання відповідача.

Відповідно до вимог ч.1ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання заявником ухвали, що позивачем сплачено судовий збір не у повному обсязі. З огляду на що, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі - 768,40 грн. (1536,80 - 768,40 = 768,40грн.).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей - залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання заявником копії зазначеної ухвали.

Якщо позивач у встановлений строк усуне, зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У випадку невиконання недоліків у вказаний строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області О.А.Тхір