Справа № 288/325/16-ц
Провадження № 2-р/288/1/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2019 року. смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудника М. І.,

за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_1,

Позивача - ОСОБА_2,

представника Позивача - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт.Попільня Житомирської області заяву ОСОБА_2 про розяснення рішення Попільнянського районного суду Житомирської області від 30 жовтня 2018 року в справі № 288/325/16-ц - 2/288/38/18,

ВСТАНОВИВ:

До Попільнянського районного суду Житомирської області 13 березня 2019 року надійшла заява ОСОБА_2 про розяснення рішення Попільнянського районного суду Житомирської області від 30 жовтня 2018 року в справі № 288/325/16-ц - 2/288/38/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про припинення порушень правил добросусідства шляхом усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, стягнення коштів за заподіяні збитки та моральної шкоди.

В поданій заяві ОСОБА_2 просить розяснити рішення суду з наступних питань:

1. Якщо у рішення суду зазначається, що у цивільному процесі все відбувається на принципах змагальності, то чому, коли, на яких підставах суд долучив матеріали сторони Відповідача поза судовим засіданням (а.с.34, 62, 63, 64, 65 та ін.)? Це прояв недбалості чи корупції?

2. Чому у рішення суду не враховані покази надані у суду експертом ОСОБА_5, свідками ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, а лише констатується, що існує стаття 76 ЦПК України?

3. Заявник у законному порядку у 2010 році отримала у спадок земельну ділянку площею 0.5847 га на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом та Державного акту на право приватної власності на землю серії ЖТ -2245-04-17-007035 (а.с.19, 20). Відповідно до висновку відділу Держгеокадастру , підписаного ОСОБА_7, у 2010 році площа її земельної ділянки відповідала 0.5847 га (а.с.20) Відповідно до акту обстеження від 22 січня 2016 року, підписаного в тому числі ОСОБА_7, площа земельної ділянки заявника у 2016 році вже не відповідала розмірам 0.5847 га. Відповідно до свідчень експерта ОСОБА_5, який розробив технічну документацію на її земельну ділянку, зі сторони Відповідача протягом 2011 2015 року переміщувалися межові знаки у її сторону (а.с.92) і таким чином, у заявника Відповідачем забрано 0.0323 га (а.с.12). Просить розяснити, чому наявність Свідоцтва про право на спадщину за законом та Державного акту на право приватної власності на землю у Попільнянському районному суду не є належним та допустимим доказом у справі? Це що суд іменем України не визнає документи видані державою Україна? При цьому, у суді було заявлено, що посадовою особою відділу Держгеокадастру ОСОБА_7 вжито заходів щодо знищення розробленої ДП «Центр ДЗК» технічної документації на земельну ділянку у 2015 році?

4. Чому у рішенні суд посилається на якусь аерозйомку 1959 року? заявник розуміє, що таким досвідченим аферисткам, як ОСОБА_7 та ОСОБА_6 треба якось обдурювати людей на свою користь. Але ж прилад, яким було здійснено аерозйомку у 1959 році очевидно що не був сертифікований відповідно до чинного законодавства України і посилання на аерозйомку 1959 року на її думку, є нікчемними. Крім того, у СРСР не існувало права на приватну власність на землю.

5. Просить також розяснити , хто виконав підписи під фото на ст.62, 63, 64, 65 працівник Попільнянського районного суду чи Відповідач?

6. Якщо експерт ОСОБА_5 у суді 22 квітня 2016 року заявив що тричі подавав документацію із землеустрою на її ділянку на затвердження ОСОБА_7, а ОСОБА_7, як свідок, яка за час своєї роботи на посаді начальника відділу Держгеокадастру успішно впровадила незаконну схему з реєстрації земельних ділянок мешканців району очевидно з метою наживи стверджує, що жодного разу документація на розгляд не надходила, то чому суд не реагує на неправдиві свідчення одного з учасників процесу? З якою метою тоді суд попереджує про якусь відповідальність, якщо ніхто такої відповідальності не несе, а сам суд два з половиною роки глумився над нею, законослухняним громадянином за її ж гроші?

Позивач та її представник в судовому засіданні подану заяву про розяснення рішення підтримали, просили її задоволити.

Відповідач та його представник в судове засідання не зявились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, вислухавши Позивача та її представника, розглянувши заяву, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

Згідно статті 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд розяснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про розяснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути предявлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про розяснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про розяснення рішення. Про розяснення або відмову у розясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Відповідно до рішення Попільнянського районного суду Житомирської області від 30 жовтня 2018 року в задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про припинення порушень правил добросусідства шляхом усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, стягнення коштів за заподіяні збитки та моральної шкоди відмовлено.

Пунктом 21 Постанови № 14 Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» визначено, що розяснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Розяснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути предявлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й розяснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в розясненні рішення.

Системний аналіз чинного законодавства вказує на те, що рішення суду може бути розяснено у разі, якщо без такого розяснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання, внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Процедура роз'яснення рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі, яка виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Отже, за змістом статті 271 ЦПК України та з урахуванням наведених роз'яснень, які містяться в зазначеній постанові Пленуму Верховного Суду України, роз'яснення рішення - це більш повний, ясний, зрозумілий виклад тих пунктів рішення, які підлягають виконанню, та розуміння яких викликає труднощі. При цьому суд викладає більш повно і чітко ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до змісту рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Зі змісту заяви ОСОБА_2 про роз'яснення судового рішення вбачається, що Позивачем не наведено жодних мотивів щодо незрозумілості рішення, не викладено обставин, в якій частині рішення є неясним та виконання яких пунктів рішення викликає труднощі.

Резолютивна частина рішення Попільнянського районного суду Житомирської області від 30 жовтня 2018 року викладена чітко та не допускає подвійного її розуміння. При цьому, у мотивувальній частині рішення суду викладено обставини справи, правові норми, які їх обґрунтовують та мотиви, з яких виходив суд при вирішенні даної справи. Рішення ухвалено в межах позовних вимог, в рішенні відсутні нечітко сформульовані положення, які позбавляють можливості його реалізації.

За наведених обставин, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для розяснення рішення Попільнянського районного суду Житомирської області від 30 жовтня 2018 року, а тому суд відмовляє в задоволенні заяви про розяснення рішення.

Керуючись статтями 258- 261, 271, 353-354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ

В задоволенні заяви ОСОБА_2 про розяснення рішення Попільнянського районного суду Житомирської області від 30 жовтня 2018 року в справі № 288/325/16-ц - 2/288/38/18 - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_9