Справа № 309/3605/18
Провадження № 2/309/479/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2019 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в особі головуючого судді Кемінь В.Д.

з участю секретаря судового засідання Плиска Т.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась в суд з позовом до відповідача про розірвання шлюбу. Посилається на те, що проживала з ОСОБА_2 у шлюбі, який зареєстровано 27.04.2012 року у виконавчому комітеті Рокосівської сільської ради Хустського району за актовим записом №15. Від шлюбу у них народилося двоє дітей - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, 30.01.2014 р. н. яких вона виховує та утримує. В даний час сторони припинили шлюбні відносини, і на протязі останнього року спільно не проживають та не ведуть спільного господарства, між ними виникають непорозуміння через несумісність характерів та поглядів на сімейне життя, а також через зловживанням спиртними напоями з боку відповідача який нехтує сімейними цінностями і не бажає змінити своє ставлення до сімейних обовязків. За таких обставини позивачка звернулася до суду з даним позовом та проханням не надавати їм строк на примирення і на час розірвання шлюбу спору з приводу виховання дітей та майнового спору між ними не існує, прізвище після розірвання шлюбу просила залишити «Шомі».

В судове засідання позивачка не зявилася, її представник ОСОБА_5 подала письмову заяву з проханням розглядати справу без їхньої участі. На підставі поданих доказів до матеріалів справи просила суд повністю задовольнити позовні вимоги.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, його представник ОСОБА_6 подав до суду відзив в якому просив суд задовольнити позовні вимоги про розірвання шлюбу, однак вважав, що єдиним правильним формулюванням позовних вимог є те, що сторони мають несумісні характери. В решті, вся мотивація про зіпсовані подружні стосунки сторін є необєктивними, оскільки через втручання у їхню сімю з боку тещі подальше подружнє життя між сторонами стало неможливим.

Процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення, відновлення провадження, надання строку на примирення, тощо) судом не проводилось.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, з урахуванням заяв учасників процесу про слухання справи за їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З роз'яснень Пленуму Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», вбачається, що у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Відповідно до ст.ст. 110-112 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Згідно ст.24 СК України від 10.01.2002 року зі змінами та доповненнями «шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається…».

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою «чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання».

Судом встановлено, що сторони проживають в зареєстрованому шлюбі з 27.04.2012 року, який зареєстровано у виконавчому комітеті Рокосівської сільської ради Хустського району за актовим записом №15. Від шлюбу у них народилося двоє дітей - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, 30.01.2014 р. н. яких вона виховує та утримує.

На час розгляду справи в суді встановлено що сторони вже тривалий період припинили шлюбні відносини і не підтримують подружніх стосунків. Сторони в своїх письмових заявах висловили бажання про розірвання шлюбу та просили не надавати їм строк на примирення.

З огляду на встановлене суд дійшов до висновку, що підстав для збереження шлюбу між сторонами в судовому засіданні не встановлено, їхній шлюб має формальний характер та не виконує свого прямого призначення. Позивачка на розірванні шлюбу наполягає, відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу, а тому суд вважає, що даний шлюб доцільно розірвати.

Питання про стягнення судових витрат у справі сторонами не ставилося.

Керуючись ст.ст. 12,13,81,141,258,259,263-265,289,354ЦПК України, ст.ст.105,110,112, СК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, 27.04.2012 року у виконавчому комітеті Рокосівської сільської ради Хустського району Закарпатської області за актовим записом №15 - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити позивачці прізвище «Шомі».

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_7