У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Лісовської О.В.

за участю секретаря - Грей О.П.

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача про призначення комплексної психолого-почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Демчик Валентина Володимирівна, про визнання заповіту недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним.

12.02.2019 року до суду надійшло клопотання представника позивача про призначення по справі комплексної психолого-почеркознавчої експертизи, на вирішення якої постановити питання щодо стану ОСОБА_6 на момент посвідчення заповіту.

У судовому засіданні представник позивача повністю підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Відповідач та його представник у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, зважаючи на те, що питання, які просить поставити перед експертом представник позивача, не мають суттєвого значення для вирішення справи по суті, жодним чином не буде підтверджувати доводи позивача, якими він обґрунтовує свої позовні вимоги.

Третя особа у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, у своїй заяві просить розглядати справу в її відсутність.

Зваживши доводи клопотання, вислухавши думку учасників справи, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з?ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цим самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Враховуючи предмет позову, пояснення учасників справи, суд вважає, що є всі підстави для задоволення клопотання представника позивача про призначення експертизи, при цьому суд вважає, що повинна бути призначена лише судово-почеркознавча експертиза.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Частиною 5 статті 103 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз"яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов"язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Так як предметом даного позову є визнання заповіту, складеного ОСОБА_6, недійсним, суд вважає, що висновок експерта може мати доказове значення при розгляді справи по суті, стан заповідача при підписанні заповіту, про що може свідчити її підпис, є суттєвим для вирішення справи по суті.

Представником позивача у письмовому клопотанні наведено перелік питань, які запропоновано поставити експерту. Суд з урахуванням того, що задовольняє клопотання частково і призначає лише судово-почеркознавчу експертизу, вважає, що поставлені представником позивача питання лише частково відповідають вимогам ч. 6 ст. 103 ЦПК України, а саме відносяться до спеціальних знань експерта, а саме:

1) Чи перебувала ОСОБА_6, яка виконала рукописний текст на заповіті від 21.07.2015 року, у незвичайному стані на момент складання даного тексту;

2) Чи виконано рукописний текст на заповіті від 21.07.2015 року ОСОБА_6 під впливом збиваючих факторів (природних, штучних);

3) Чи виконано рукописний текст на заповіті від 21.07.2015 року ОСОБА_6 у незвичайних умовах.

Враховуючи вищевикладене та вимоги діючого законодавства, суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача підлягає частковому задоволенню, а по справі повинна бути призначена судово-почеркознавча експертиза. Проведення експертизи повинно бути доручено Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 76, 103, 252 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про призначення комплексної психолого-почеркознавчої експертизи - задовольнити частково.

Призначити по справі судово-почеркознавчу експертизу, на розгляд якої поставити наступні питання:

1) Чи перебувала ОСОБА_6, яка виконала рукописний текст на заповіті від 21.07.2015 року, у незвичайному стані на момент складання даного тексту;

2) Чи виконано рукописний текст на заповіті від 21.07.2015 року ОСОБА_6 під впливом збиваючих факторів (природних, штучних);

3) Чи виконано рукописний текст на заповіті від 21.07.2015 року ОСОБА_6 у незвичайних умовах.

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (м. Київ, вул. Володимирська, 15).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

Витрати, пов?язані з проведенням експертизи, покласти на позивача ОСОБА_4.

В розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи за № 2-1060/19 р.

Провадження по справі зупинити до одержання висновку експерта.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом п?ятнадцяти днів з дня проголошення.

Повний текст ухвали виготовлений 19 квітня 2019 року.

Суддя О.В.Лісовська