Справа № 296/7414/17
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

"21" березня 2019 р. м. Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Сингаївського О.П.

за участі секретаря судового засідання Четвертухи О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Житомира цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом визнання попередньої власниці такою, що втратила право на користування квартирою та виселення та позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_4 про визнання недійсними договору купівлі-продажу квартири (без застосування наслідків недійсності),

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира 21.09.2017 із вказаним позовом, в якому просить: «Усунути перешкоди в користуванні ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1) належною йому на праві приватної власності квартирою за адресою: АДРЕСА_1 шляхом визнання ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН НОМЕР_2) такою, що втратила право користування житловим приміщенням квартирою за адресою: АДРЕСА_1. Виселити ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН НОМЕР_2) з квартири за адресою: АДРЕСА_1 без надання іншого жилого приміщення».

Ухвалою судді Бондарчука В.В. від 25 вересня 2017 року було відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 та призначено судове засідання.

Під час судового розгляду справи, суд своєю ухвалою від 20 грудня 2017 року, за клопотанням представника позивача, обєднав в одне провадження позовні заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_4 про визнання недійсними договору купівлі-продажу квартири (без застосування наслідків недійсності).

У звязку із звільненням судді Бондарчука В.В. з посади, 25 червня 2018 року було призначено повторний автоматизований розподіл судових справ і дану справу передано головуючому судді Сингаївському О.П., який своєю ухвалою від 26 червня 2018 року прийняв її до свого провадження та призначив судове засідання.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник, які були повідомленні про час та місце розгляду справи 23 листопада 2018 року, 8 лютого2019 року і 21 березня 2019 року у судовому засіданні не приймали участь, про причини неявки суд не повідомили і не надали заяв про розгляд справи за їх відсутності.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» № 11 від 17.10.2014, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено, ОСОБА_2 та її представник, які були повідомлені про розгляд справи шляхом направлення судових повісток за вказаними ними адресами, в судове засідання не з'явились і їх неявка має ознаки повторності, доказів щодо поважності причин неявки суду не надано, заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходили.

За нормою ч.5 ст.223; п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За викладених обставин суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов ОСОБА_2 підлягає залишенню без розгляду, у зв'язку з повторною її неявкою в судове засідання, що перешкоджає вирішенню спору, оскільки суд позбавлений можливості з'ясувати позицію позивача з приводу заявлених нею вимог на час розгляду справи, та відсутністю заяви про розгляд справи за її відсутності.

Згідно ч.2 ст.257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Керуючись ст.ст.44, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_4 про визнання недійсними договору купівлі-продажу квартири (без застосування наслідків недійсності) - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду першої інстанції може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається Житомирському апеляційному суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом пятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя О. П. Сингаївський