Справа № 648/3170/18
Провадження № 2/648/143/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2019 року смт. Білозерка

Білозерський районний суд Херсонської області в складі:

головуючого судді: Кусік І.В.,

за участю:

секретаря судового засідання: Козлової Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Білозерська державна нотаріальна контора, про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом до ОСОБА_2, третя особа: Білозерська державна нотаріальна контора, про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним та визнання права власності на спадщину. Свій позов мотивувала тим, що 25.07.2014 року помер її батько ОСОБА_3. На момент його смерті позивачу не було відомо, що в нього було майно, однак вона дізналася, що її рідна тітка ОСОБА_2 вступила у спадщину як спадкоємець другої черги, успадкувавши майно батька позивача, а саме: земельну ділянку. Позивач звернулася до Білозерської державної нотаріальної контори де їй повідомили, що згідно даних спадкової справи № 424 за 2016 рік після померлого ОСОБА_3 відомості про те, що вона є спадкоємцем відсутні, а спадщина оформлена на сестру померлого відповідача у справі, яка є спадкоємцем 2-ї черги. Позивач вважає, що суд має захистити її право на спадкове майно шляхом визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійсним, так як її тітка не мала права його отримувати, а позивач повинна бути спадкоємцем першої черги, оскільки на момент смерті батька вона була неповнолітньою і вважається такою, що прийняла спадщину.

Зважаючи на вищевикладене, позивач просила суд визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане ОСОБА_2 за померлим ОСОБА_3, видане Білозерською державною нотаріальною конторою Херсонської області 12 грудня 2016 року зареєстрованого в реєстрі за № 1846 та визнати за нею права власності на спадщину (земельну ділянку). В подальшому, уточнивши позовні вимоги, представник позивача просив суд залишити позовні вимоги в частині визнання за позивачем права власності на спадщину (земельну ділянку) без розгляду.

Представник позивача надав суду заяву, якою просив суд проводити розгляд справи без його участі, заявлені вимоги підтримав, проти заочного розгляду справи не заперечував.

Позивач в судове засідання не зявилася, про час, дату та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Відповідач, належним чином повідомлена про дату, час та місце судових засідань шляхом розміщення відповідних оголошень на офіційному веб-порталі судової влади, в судові засідання не зявилася, про причини неявки не повідомила, відзив не подала.

Третя особа: державний нотаріус Білозерської державної нотаріальної контори Херсонської області ОСОБА_4 надала суду заяву, якою повідомила, що відповідач, яка отримала спадщину, не повідомила нотаріуса про те, що у померлого є неповнолітня донька. Просила слухати справу без її участі, поклалася на розсуд суду.

Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

04 квітня 2019 року ухвалою Білозерського районного суду Херсонської області було задоволено заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 та залишено без розгляду позовну вимогу про визнання права власності на спадщину (земельну ділянку) за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, (пятий пункт позовних вимог).

04 квітня 2019 року ухвалою Білозерського районного суду Херсонської області виправлено описку в резолютивній частині рішення Білозерського районного суду Херсонської області (вступна та резолютивна частини) від 04 квітня 2019 року в частині зазначення порядку його перегляду та оскарження.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини:

Згідно свідоцтва про народження серії І-КГ № 304855, виданого 23 липня 1999 року Чорнобаївською сільською радою Білозерського району Херсонської області, свідоцтва про смерть серії І-КГ № 186447, виданого 07 серпня 2014 року Виконавчим комітетом Чорнобаївської сільської ради Білозерського району Херсонської області, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, є донькою ОСОБА_3, який помер 25 липня 2014 року.

Статтею 1220 ЦК України визначено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно положень ст. 1268 ч. 4, 5 ЦК України, малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Таким чином, судом встановлено, що на момент смерті ОСОБА_3 - 25.07.2014 року та відкриття спадщини після його смерті, його донька позивач у справі, була неповнолітньою особою і вважається такою, що прийняла спадщину після смерті батька з часу відкриття спадщини.

З листа Білозерської державної нотаріальної контори Херсонської області № 616/02-14 від 27 квітня 2018 року вбачається, що згідно даних спадкової справи № 424 за 2016 рік після померлого 25 липня 2014 року ОСОБА_3, відомості про те, що ОСОБА_1 є спадкоємцем відсутні. Спадщину оформлено на іншу особу, а саме: на сестру померлого ОСОБА_2, яка є спадкоємцем 2-ї черги.

З матеріалів спадкової справи № 424/2016 до майна померлого 25 липня 2014 року ОСОБА_3 вбачається, що відповідач двічі 29.09.2016 року та 10.11.2016 року зверталася до Білозерської державної нотаріальної контори Херсонської області з заявами про прийняття спадщини. Даними заявами відповідач повідомила нотаріуса, що спадкоємців першої черги, а також дружини у померлого немає, їй було розяснено вимоги ст. 1258 ЦК України про черговість спадкування за законом, а також те, що вона є спадкоємцем другої черги.

Згідно ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Як визначено положеннями ст.ст. 1261, 1262, 1241 ч.1 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обовязкова частка).

Таким чином, суд дійшов висновку, що спадкоємцями за законом у праві на спадкування після померлого 25 липня 2014 року ОСОБА_3 є: позивач, як спадкоємець першої черги після смерті батька та як яка, в силу вимог ст. 1268 ч. 4, 5 ЦК України і вважається такою, що прийняла спадщину після смерті батька з часу відкриття спадщини та відповідач, як спадкоємець другої черги.

12 грудня 2016 року Білозерською державною нотаріальною конторою Херсонської області на підставі ст. 1262 ЦК України на імя ОСОБА_2 було видано Свідоцтво про право на спадщину за законом після ОСОБА_3, який помер 25 липня 2014 року.

Положеннями ст. 1301 ЦК України встановлено, що свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що ОСОБА_2, як спадкоємець другої черги за законом, і яка отримала свідоцтво про право на спадщину після смерті брата ОСОБА_3, є особою, яка не мала права на спадкування за наявності на момент відкриття спадщини спадкоємця першої черги - неповнолітньої дитини спадкодавця, яка вважається такою, що прийняла спадщину після смерті батька з часу відкриття спадщини, а отак, заявлена позивачем вимога в частині визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, видане ОСОБА_2 за померлим ОСОБА_3, є такою, що підлягає задоволенню у повному обсязі.

Розподіл судових витрат суд вирішує в порядку ст. 141 ЦПК України

Керуючись ст.ст. 15, 19, 59, 76, 141, 263-265, 280 ЦПК України, ст.ст. 1220, 1268 ч. 4, 5, 1258, 1261, 1262, 1241 ч.1, 1301 ЦК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1, вул. Молодіжна, 4, с. Світла дача, Снігурівського району, Миколаївської області) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2, вул. Трудова, 46, с. Чорнобаївка, Білозерського району, Херсонської області), третя особа: Білозерська державна нотаріальна контора (вул. Свободи, 85, смт. Білозерка, Херсонської області), про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним - задовольнити.

Визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане ОСОБА_2 за померлим ОСОБА_3, видане Білозерською державною нотаріальною конторою Херсонської області 12 грудня 2016 року зареєстрованого в реєстрі за № 1846.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені позивачем витрати на оплату судового збору в сумі 704,80 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте Білозерським районним судом Херсонської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Згідно п.п 15.5 ч. 1 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Повне рішення складено 11 квітня 2019 року.

Головуючий суддя: Кусік І.В.