Справа № 357/692/19
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
22 березня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді - Орєхова О.І.,
за участі секретаря - Сокур О.В.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання,-
21.01.2019 року позивачка ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання, посилаючись на наступні обставини.
Вона, ОСОБА_1, перебувала у цивільному шлюбі із ОСОБА_2. Від спільного проживання вони мають дитину - дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
ОСОБА_2 за рішенням суду сплачував аліменти утримання неповнолітньої на той час доньки, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частини від усіх видів його заробітку, щомісячно і до повноліття дитини.
Після досягнення донькою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 повноліття, стягнення аліментів на неї припинилось.
На сьогоднішній день їхня донька ОСОБА_3 навчається в Білоцерківському медичному коледжі 1 рівня акредитації за державним замовленням та є студенткою 1 курсу денної форми навчання. Термін навчання з 01.09.2018 року до 01.07.2021 року.
Відповідач ухиляється від утримання дитини, матеріальної допомоги добровільно не надає, хоча має таку можливість, так як не є інвалідом, знаходиться у працездатному віці, може працювати та отримувати дохід, а його частину віддавати на утримання дитини. Окрім цього, інших осіб, щодо яких відповідач має аліментні зобов'язання - відсутні, непрацездатних батька та матері на його утриманні не перебуває.
Їх донька, ОСОБА_3, навчається у навчальному закладі на денній формі навчання, не має ніякого джерела доходів, знаходиться на повному утриманні матері, тому потребує матеріальної допомоги від батька. На даний час позивач працює, але її коштів не вистачає, щоб мати можливість самостійно утримувати їхню доньку, у зв'язку з тим, що їй постійно необхідні кошти на проїзд до місця навчання, проживання, одяг, харчування, підручники, тощо.
Просила суд стягувати з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання повнолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що продовжує навчання, у розмірі 1/4 частини від усіх видів його заробітку (доходу) на період навчання ОСОБА_3, але не пізніше ніж до досягнення нею 23-х років (а.с. 2).
Ухвалою судді від 14 лютого 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у зазначеній справі. Розгляд справи у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України постановлено провести в порядку спрощеного позовного провадженням з повідомленням (викликом) сторін (а.с. 17-18).
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що в матеріалах справи свідчить наявне рекомендоване повідомлення, з якого убачається, що 27.02.2019 року судова повістка була вручена особисто ОСОБА_2
Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.
Отже, суд приходить до висновку, що відповідач ОСОБА_2 про слухання справи, яке було призначено на 22.03.2019 року о 15 год. 00 хв. був повідомлений завчасно, у відповідності до вимог статті 128 ЦПК України.
З боку відповідача ОСОБА_2 жодних заяв та клопотань на адресу суду не надходило. Також, не надходив і відзив на позовну заяву ОСОБА_1.
Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Стаття 280 ЦПК України визначає, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Оскільки, належним чином повідомлений відповідач ОСОБА_2 не з'явився в судове засідання, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду, не повідомивши суду про поважність причини неявки та не надав відзив і позивач не заперечує проти такого вирішення справи, а саме заочного, суд вважає за необхідним по даній справі провести заочний розгляд.
Ухвалою суду від 22.03.2019 року постановлено провести заочний розгляд справи у вищезазначеній цивільній справі.
Відповідно до ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Отже, оскільки сторони не з'явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Інших заяв та клопотань від учасників справи до суду не надано.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, що продовжує навчання, підлягають задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин.
В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 перебували у цивільному шлюбі.
Встановлено, що у подружжя народилася дитина - дочка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, про що в матеріалах справи свідчить копія свідоцтва про народження, серії НОМЕР_5, видана Розаліївською сільською Радою Білоцерківського району Київської області 15 грудня 2000 року, де батьками є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с. 8).
Відповідно до статті 53 Конституції України кожен має право на освіту. Сім'я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою (ч. 3 ст. 51 Конституції України).
З довідки за вих. № 8 від 20 листопада 2018 року, яка видана Комунальним вищим навчальним закладом Київської обласної ради «Білоцерківський медичний коледж», вбачається, що ОСОБА_3 дійсно є студенткою 1 курсу медсестринського відділення. Денна форма навчання. Термін навчання з 01.09.2018 року по 01.07.2021 року (а.с. 9).
Встановлено, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 знаходиться на утриманні позивача ОСОБА_1.
Позивач працює, але її коштів не вистачає, щоб мати можливість самостійно утримувати доньку ОСОБА_3.
Згідно ч. 1 ст. 191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред'явлення позову.
Стаття 198 СК України передбачає, що батьки зобов'язані утримувати своїх повнолітніх непрацездатних дочку, сина, які потребують матеріальної допомоги, якщо вони можуть таку матеріальну допомогу надавати.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 199 СК України, якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв'язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов'язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу. Право на утримання припиняється у разі припинення навчання.
Згідно ч. 3 ст. 199 СК України право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання.
Відповідно до ч. 1 ст. 200 СК України суд визначає розмір аліментів на повнолітніх дочку, сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у статті 182 цього Кодексу.
Встановлено, що відповідач ОСОБА_2 ухиляється від покладеного на нього обов'язку та не надає матеріальної допомоги на утримання своєї доньки, яка продовжує навчання.
Згідно із ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Тому, враховуючи вищенаведені обставини, матеріальне становище дитини та матері, матеріальне становище платника аліментів, суд приходить до висновку, що з відповідача ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 підлягають стягненню аліменти на користь позивача ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, на утримання повнолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 1/4 частини від всіх видів заробітку (доходу), щомісячно, починаючи з 21 січня 2019 року і до закінчення навчання, але не пізніше ніж до досягнення донькою двадцяти трьох років.
Згідно п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.
Згідно із ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Отже, з відповідача ОСОБА_2 підлягає стягнення на користь держави судового збору в сумі 768,40 гривень (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок).
Згідно до п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання у справах про стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць.
На підставі викладеного та керуючись ч. 1 ст. 191, ст.ст. 198-200 СК України, ст.ст. 2, 4, 19, 133, 141, 265, 273, 280-289, п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, що продовжує навчання підлягають задоволенню повністю.
Стягувати з відповідача ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця с. Мовчани, Жмеринського району, Вінницької області, РНОКПП - НОМЕР_1, паспорт, серії НОМЕР_3, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 аліменти на користь позивача ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженки с. Розаліївка, Білоцерківського району, Київської області, РНОКПП - НОМЕР_2, паспорт, серії НОМЕР_4, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 на утримання повнолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 1/4 частини від всіх видів заробітку (доходу), щомісячно починаючи з 21 січня 2019 року і до закінчення навчання, але не пізніше ніж до досягнення донькою двадцяти трьох років.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця с. Мовчани, Жмеринського району, Вінницької області, РНОКПП - НОМЕР_1, паспорт, серії НОМЕР_3, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, судовий збір на користь держави в сумі 768,40 гривень (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок).
Рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць - підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області потягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення ( виклику ) учасників справи, копія судового рішення на надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Позивач: ОСОБА_1 (адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1, РНОКПП - НОМЕР_2);

Відповідач: ОСОБА_2 (адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_2, РНОКПП - НОМЕР_1).

Повне судове заочне рішення складено 22 березня 2019 року.

Рішення надруковане в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

СуддяО. І. Орєхов