Справа № 716/828/19
Ухвала

Іменем України

06.11.2019 року Заставнівський районний суд Чернівецької області

в складі: головуючого судді Стрільця Я.С.,

з участю секретаря судових засідань Климус Г.В.,

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2 .

представника відповідача Сторонянського О. ОСОБА_3 .

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Заставна цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія Фармінг Буковина» про визнання договору оренди земельної ділянки недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

В судовому засіданні представником відповідача заявлено клопотання про проведення по справі судової почеркознавчої експертизи. Своє клопотання представник обґрунтував тим, що предметом спору між сторонами є договір оренди земельної ділянки від 05.09.2015 року, який на їх думку позивач не підписував та взагалі не укладав. Оскільки підставою визнання договору оренди земельної ділянки недійсним є його не підписання орендодавцем ОСОБА_1 , то є необхідним проведення судової почеркознавчої експертизи з метою з`ясування вказаної обставини. Крім того, представником позивача надано суду документи з умовно-вільними зразками підпису позивача, а також в суді відібрано від позивача експериментальні зразки підпису на підставі клопотання представника позивача.

Представник відповідача в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання з підстав порушення представником позивача процедури заявлення вказаного клопотання, а також відсутністю достатньої кількості вільних та умовно-вільних зразків підпису позивача. Свої мотиви виклав в письмовому запереченні на клопотання.

Позивач ОСОБА_1 клопотання заявлене своїм представником підтримав повністю, добровільно погодився надати суду експериментальні зразки підпису. Крім того, пояснив, що він не звертався в письмовій формі до відповідача з вимогою надання оригіналу (його примірника) договору оренди земельної ділянки. Також зазначив, що в продемонстрованих судом документах, що були надані його довірителем в якості умовно-вільних зразків підпису, в графах з його іменем підпис вчинено не ним.

Вивчивши матеріали цивільної справи, заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступних висновків.

Предметом спору в рамках даної цивільної справи є договір оренди землі від 05.09.2015 року укладений між товариством з обмеженою відповідальністю «Агрофірма імені Суворова» та ОСОБА_1 . Підставою для звернення до суду із позовом позивачем в особі його довірителя є та обставина, що орендодавець не вчиняв зазначеного договору та не підписував його.

Відповідно до ст.76, 81, 89 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема і висновками експертів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до вимог ст.83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно ст.ст.102, 103 ЦПК України, висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Статтею 105 ЦПК України регламентовано випадки обов`язкового призначення судом експертизи.

На виконання вказаних вимог закону судом встановлено, що представник позивача при звернення до суду із позовною заявою не повідомив суд в письмовій формі про неможливість з об`єктивних причин подання відповідного висновку, як джерела доказу. Не зазначив чи вживав заходів щодо отримання вказаного доказу в позасудовому порядку, хоча зобов`язаний був це зробити відповідно до вимог ст.83 ЦПК України. Таким чином, представник позивача, який в передбаченому законом порядку представляє інтереси позивача ОСОБА_1 , порушив порядок своєчасності подання (збирання) доказів, а також не вказав на поважність причин неподання та не зазначення про такий доказ.

Суд також звертає увагу на те, що відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису.

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів. Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

Відповідно до п. 3.1, 3.2, 3.3 вказаної Інструкції експертиза проводиться після подання органом (особою), який (яка) її призначив(ла) (залучив(ла) експерта), матеріалів, оформлених згідно з вимогами процесуального законодавства та цієї Інструкції. До експертної установи (експерту) надаються: документ про призначення експертизи (залучення експерта), об`єкти, зразки для порівняльного дослідження та, за клопотанням експерта, - матеріали справи.

Відповідно до п. 1.1, 1.3, 1.8, 1.9 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998року № 53/5, для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після відкриття провадження у справі, але не в зв`язку з її обставинами; експериментальні зразки почерку - це такі, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), у зв`язку з призначенням даної експертизи.

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5-8 аркушів.

Як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису.

В судовому засіданні встановлено, що представником позивача до клопотання про проведення по справі судової почеркознавчої експертизи надано п`ять документів з умовно-вільними зразками підпису позивача ОСОБА_1 . Зокрема, опис вкладення у рекомендований цінний лист взагалі не містить зразку підпису. Надані суду заява від 05.03.2019 року до відповідача з проханням надати оригінал (його примірник) договору оренди земельної ділянки від 05.03.2019 року, договір про надання правничої допомоги від 16.10.2018 року, опис вкладення у рекомендований цінний лист та лист на ім`я директора ТОВ «Агрофірма імені Суворова» щодо складання акту прийому-передачі та передання земельної ділянки дійсно містять підписи в графах біля ім`я позивача. Разом з тим, в ході демонстрації позивачу ОСОБА_1 зазначених документів останній вказав, що надані для огляд підписи вчинені не ним.

Таким чином, представником позивача взагалі не надано суду вільних зразків підписів позивача ОСОБА_1 , а надані суду умовно-вільні зразки викликають сумнів у їх справжності або взагалі не містять підпису, який міг би бути об`єктом для порівняння. Виконання експертизи на підставі експериментальних зразків підпису позивача, які відібрані судом очевидно буде недостатнім для експерта та не узгоджується з вищевказаними Інструкцією та Рекомендаціями.

Отже, призначення експертизи на підставі наданих суду з порушенням процедури зразків підпису для порівняння, яких очевидно є недостатньо, не узгоджується з принципами цивільного судочинства щодо змагальності сторін, розумності строків розгляду справи судом та недопустимості зловживання процесуальними правами.

Законом також не передбачено обов`язкового призначення експертизи відповідно до встановлених обставин.

Судом в повному обсязі забезпечено право сторони позивача щодо сприяння в отриманні доказів, однак з врахуванням вищевикладеного, суд вважає, що підстав для задоволення клопотання та проведення по справі судової почеркознавчої експертизи не має, обставини викладені в клопотанні не є вагомими та такими, що вказують на необхідність його задоволення.

Керуючись ст. ст. 2, 76, 81, 89, 102, 103, 105, 258, 260, 263 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника позивача Спіжавка Т.Г. про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ярослав СТРІЛЕЦЬ