У Х В А Л А

іменем України

"06" листопада 2019 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Орєхова О.І.,

за участю секретаря Сокур О.В.,

заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Державна міграційна служба України Дніпровського районного відділу Головного управління ДМС в м. Києві про встановлення факту, що має юридичне значення,-

В С Т А Н О В И В:

09 жовтня 2019 року заявник ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа: Державна міграційна служба України Дніпровського районного відділу Головного управління ДМС в м. Києві.

Ухвалою судді від 11.10.2019 року заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження, постановлено провести розгляд справи в порядку окремого провадження.

В судовому засіданні під час розгляду справи було встановлено, що звертаючись до суду з вищевказаною заявою ОСОБА_1 додав до заяви додатки, які належним чином не засвідченні останнім.

Тому, зазначену заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Статтею 4 ЦПК України передбачено право на звернення до суду за захистом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, щопідтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

В порушення ст. 95 ЦПК України до заяви заявником додано ряд письмових доказів в копіях (документів), які належним чином не завірені, та в порушення вимог п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України заявником не зазначено наявність у останнього або в інших осіб оригіналів письмових доказів, які подано до заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно до ч. 4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку встановленому чиним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п. 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису. Ксерокопія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко видно всі реквізити, поля документа не було порушено.

Аналогічна правова позиція висвітлена в рішенні ВС/КГС у справі № 904/8549/17 від 11 липня 2018 року, а саме що незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказами у справі і є підставою для скасування судового рішення.

Після відкриття провадження у справі, було встановлено, що заяву було подано без додержання вимог викладених у статті 177 ЦПК України, а саме додані до позовної заяви копії письмових доказів не засвідчені належним чином, а тому є недопустимими доказами у справі.

Згідно ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Державна міграційна служба України Дніпровського районного відділу Головного управління ДМС в м. Києві про встановлення факту, що має юридичне значення, слід залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення зазначених недоліків.

Згідно з вимогами частини 12 і 13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Керуючись ст.ст. 175,187, 259-261, 352-353 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Державна міграційна служба України Дніпровського районного відділу Головного управління ДМС в м. Києві про встановлення факту, що має юридичне значення, - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення зазначених вище недоліків у строк який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали заява вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає

СуддяО. І. Орєхов