справа №619/1313/19
провадження №2-во/619/10/19
Ухвала
10 квітня 2019 року
Дергачівський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Нечипоренко І.М.,
імя (найменування) сторін та інших учасників справи:
суть заяви: про виправлення описки.
Питання, що вирішується ухвалою.
04 квітня 2019 року до суду звернулася ОСОБА_1 з заявою, в якій просить суд з власної ініціативи виправити технічну помилку, яка була допущена у рішенні Дергачівського районного народного суду Харківської області від 27.12.1989 та зазначити про пере розподілення ідеальних часток та визнання за ОСОБА_2 право власності на 23/40 частини будинку з надвірними будівлями, за ОСОБА_3 на 17/40 частин будинку з надвірними будівлями, розташованого в сел. Слатине провулок 1 Травня, 37 Дергачівського району Харківської області. В обґрунтування заяви зазначено, що вона є спадкоємицею за заповітом після смерті ОСОБА_3, яка померла 22.04.2006. Однак, їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки у зазначеному вище рішенні допущена помилка та замість правильного «провулок» 1 Травня, указано «вулиця» 1 Травня. Вона зверталася до Київського районного суду м. Харкова з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, однак, рішенням від 19.03.2019 у задоволенні заяви відмовлено.
У судове засідання заявник не зявилася.
Відповідно до ч.1 ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.
Так, суду надано копію рішення Дергачівського районного народного суду Харківської області від 27.12.1989 по справі №2-1243/1989 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про перерозподіл ідеальних часток.
Виходячи зі змісту ч.1 ст.269 ЦПК України виправити допущену описку суд може з власної ініціативи або за заявою про виправлення допущеної у рішенні описки може звернутися учасник справи, яким згідно ч.1 ст.42 ЦПК України є сторони та треті особи.
Частиною 1 ст.48 ЦПК України встановлено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.
Як розяснено в п.19 Постанови № 14 Пленуму ВСУ від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Як вбачається надана копія рішення суду від 27.12.1989 містить штемпель Слатинського КПТІ «Інвентаризатор» про реєстрацію права власності 17/40 частин житлового будинку на імя ОСОБА_3, що свідчить реалізацію судового рішення.
Враховуючи, що ОСОБА_1 не є учасником зазначеної вище справи, а суд позбавлений можливості вирішити дане питання з власної ініціативи, оскільки матеріали цивільної справи знищені за закінченням терміну зберігання, по всьому тексту рішення зазначено, що спірний житловий будинок розташований по «вулиці», а не «провулку» та рішення було реалізовано, тому суд позбавлений можливості встановити факт описки, отже, заява задоволенню не підлягає.
Ухвали суду, які оформлюються окремим процесуальним документом, постановляються в нарачій кімнаті. Ухвали суду, постановлені окремим процесуальним документом, підписуються суддею і приєднуються до справи.
Керуючись ст.269 ЦПК України, суд
постановив:
Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки.
Ухвала може бути оскаржена протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області відповідно до пп.15.5 п.15 Перехідних положень.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І. М. Нечипоренко