Справа № 199/417/19
Провадження № 2/629/734/19
25.04.2019 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого - судді Карщука Т.О., за участю секретаря Котяй А.Ю., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Лозова, Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, -
Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, про зменшення розміру аліментів, посилаючись на те, що рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 01 квітня 2015 року з нього на користь ОСОБА_2 стягнуто аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 1/3 частини від заробітку, але не менш, ніж 30% прожиткового мінімуму на двох дітей, починаючи стягнення з 25.02.2015 року. Позивач зазначив, що він регулярно та в повному обсязі сплачує аліменти, жодним чином не бажає ухилятися від виконання свого обовязку з виховання та утримання доньки, проте після ухвалення рішення суттєво змінилося його матеріальне та сімейне становище, він не працює, перебуває на обліку в Лозівському міськрайонному центрі зайнятості як безробітній, має на утриманні малолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 від цивільного шлюбу. В звязку з чим просить суд зменшити розмір аліментів, стягнутий на підставі рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 01 квітня 2015 року по справі №199/1428/15ц, на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь матері ОСОБА_2 з 1/3 частини до 1/5 частини з усіх видів заробітку (доходу), починаючи з дня набрання рішення законної сили та до досягнення дитиною повноліття. Виконавчий лист, виданий Амур-Нижньодніпровським районним судом м. Дніпропетровська по справі №199/1428/15ц, відкликати.
18.03.2019 року було відкрито провадження та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін. Відповідач ОСОБА_2 відзив на позовну заяву ОСОБА_1 не надала.
Зважаючи на вищевикладене, суд вважає за можливе, відповідно до ст. 279 ЦПК України, розглянути справу за наявними в матеріалах доказами. Неявка сторін та ненадання відзиву на позов відповідачем не перешкоджає розгляду справи.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, вивчивши матеріали даної цивільної справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного:
Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають малолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії І-КИ №386451, виданого Амур-Нижньодніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції у Дніпропетровській області 25 квітня 2012 року.
Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 01 квітня 2015 року з ОСОБА_1 стягнуто щомісячно аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 до її повноліття, на користь матері ОСОБА_2 у розмірі 1/3 частини від заробітку, але не менш, ніж 30% прожиткового мінімуму на двох дітей, починаючи стягнення з 25.02.2015 року.

Із копії довідки Лозівського МРЦЗ за №4409 від 25.10.2018 року та трудової книжки серії АВ № 003359 заповненої 17 лютого 2004 року на імя ОСОБА_1, вбачається, що позивач на даний час не працює, перебуває з 18 жовтня 2018 року на обліку як безробітній в Лозівському МРЦЗ.

Позивач має малолітнього сина ОСОБА_4, 22 січня 2015 року, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії І-КИ № 710095, виданого Амур-Нижньодніпровським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 17 жовтня 2018 року.

Статтею 192 СК України визначено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров'я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Пунктом 23постанови Пленуму Верховного суду України від 15.05.2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз'яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв'язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров'я когось із них. У новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили.

Верховний Суд України в постанові від 05 лютого 2014 року в справі №6-143цс13 дійшов висновку, що з огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннямист.192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою й зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів у певній твердій грошовій сумі та навпаки). При розгляді позовів, заявлених з зазначених підстав, застосуванню підлягає не тількист.192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов'язку батьків утримувати своїх дітей (ст.182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», ст.183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», ст.184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»).

Враховуючи зміст ст.ст.181,192 СК України розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

У відповідності до ст.182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних утриманців та інші обставини, що мають істотне значення.

З аналізу даних правових норм вбачається, що при вирішенні питання про зменшення розміру аліментів, слід з'ясовувати чи змінилося матеріальне становище, сімейний стан та стан здоров'я сторін, і що ця зміна впливає на змогу сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі.

Особа, яка сплачує аліменти - платник аліментів, вправі звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів на дитину у тих випадках, коли погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров'я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров'я одержувача аліментів.

При цьому суд, з урахування встановлених обставин і сукупності належних та допустимих доказів, при наявності підстав щодо неможливості сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі, може вирішити питання щодо зменшення розміру аліментів.

За правилами ст. 191 СК України, лише для стягнення аліментів встановлено час, з якого вони присуджуються, а зменшення розміру аліментів відбувається за загальними правилами, а саме з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу (ч. 2ст. 182 СК України).

Судом встановлено, що позивач на даний час не працює, перебуває на обліку в центрі зайнятості, має малолітнього сина ОСОБА_4 від цивільного шлюбу, який перебуває на його утриманні, що відповідно до положень ст.192 СК України є підставами для зменшення розміру аліментів.

Зменшення розміру аліментів з 1/3 частини до 1/5 на утримання малолітньої доньки ОСОБА_3, 14 квітня 2012 року, на думку суду, є розумним.

Разом з тим, 17 травня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів», яким внесені зміни до ч. 2 ст. 182 СК України та визначено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Таким чином, мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, у звязку з чим при зменшеному за даним рішенням суду розміром аліментів, що присуджені до стягнення, мінімальний їх розмір складатиме 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Керуючись ст.ст. 12-13, 76, 81, 247, 263-265, 280 ЦПК України, ст.ст. 180, 181, 182,183, 191, суд, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 про зміну розміру аліментів задовольнити частково.

Змінити розмір аліментів, що стягуються щомісячно за рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 01 квітня 2015 року по справі №199/1428/15ц з ОСОБА_1 на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 до її повноліття, на користь матері ОСОБА_2 у розмірі 1/3 частини від заробітку, але не менш, ніж 30% прожиткового мінімуму на двох дітей, починаючи стягнення з 25.02.2015 року на 1/5 частину від всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до повноліття дитини.

Виконавчий лист №199/1428/15ц, виданий Амур-Нижньодніпровським районним судом м. Дніпропетровська, відізвати з дня набрання даним рішенням законної сили, долучив його до матеріалів справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Позивач, який брав участь у справі, але не був присутнім в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, може подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженець ІНФОРМАЦІЯ_4, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5, фактично проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6.

Відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_7, уродженка смт. Орілька, Лозівського району, Харківської області, НОМЕР_2, виданий Лозівським МВ ГУМВС України в Харківській області 06.02.2009 року, зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_8.

Суддя Т.О.Каращук