Справа № 548/351/19
Провадження № 2/548/299/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.04.2019 року Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Старокожка В.П.,

при секретарі судового засідання Комаренко В.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Хоролу в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: Вишняківська сільська рада Хорольського району Полтавської області, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

Позиція позивача та заперечення відповідача, процесуальні дії, вчинені по справі.

Позивач звернувся до Хорольського районного суду з вищевказаним позовом.

На обґрунтування позову зазначає, що позивачу на праві власності належить житловий будинок за адресою: с. Вишняки, пров. Пісчаний, буд. 7, Хорольського району Полтавська область, в якому, крім позивача, зареєстровані колишній чоловік позивача ОСОБА_2 та його дочка ОСОБА_3

Позивач зазначає, що відповідачі понад рік не проживають у будинку, оскільки виїхали в іншу місцевість, а факт реєстрації відповідачів у будинку порушують права позивача на вільне розпорядження і користування майном.

Тому, на підставі ст.ст. 316, 317, 319, 321, 405 ЦК України, ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», просить суд визнати відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням, яке належить позивачу.

07.03.2019 року по справі було відкрито провадження та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідачі протягом строку, встановленого судом, не подали до суду відзиви на позовну заяву чи будь-яких інших заяв чи клопотань, хоча вчасно та належним чином були повідомлені про розгляд справи за адресою місця реєстрації, про причини неявки суд не повідомили.

Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Оскільки від сторін не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив чи заперечення, а також про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази по справі, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав..

Фактичні обставини, встановлені судом.

З наданих до суду доказів, встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належить житловий будинок за адресою: с. Вишняки, пров. Пісчаний, буд. 7, Хорольського району Полтавська область, що підтверджується копією Договору дарування від 02.02.2002 року.

Відповідачі, згідно довідок Вишняківської сільської ради Хорольського району Полтавської області від 12.07.2018 року та 14.12.2018 року, зареєстровані за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, однак не проживають за місцем реєстрації понад 2 роки, що підтверджується письмовими поясненнями свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5

Норми права, застосовані судом.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст.13 ЦПК України).

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 317 ЦК України розкрито зміст права власності, яке надає власникові права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК України власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання чи проживання членів своєї сім'ї, інших осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 405 ЦК України та ст. 156 ЖК України члени сім'ї власника житла, які проживають з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. До членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 ЖК України. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням.

Частиною 2 ст. 64 ЖК України передбачено, що до членів сім'ї наймача належать чоловік наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Відповідно до ч. 1 ст. 163 ЖК України у разі тимчасової відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається займане жиле приміщення у випадках і в межах строків, встановлених частиною першою, пунктами 1 і 5 частини третьої і частиною четвертою ст. 71 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 405 ЦК України передбачено, що член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Статтею 44 Конституції України закріплено право громадян безперешкодно володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Відповідно до ч. 1 ст. 386 ЦК України держава забезпечує рівний захист прав усіх суб'єктів права власності. Статтею 391 ЦК України передбачено право власника вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.

Мотивована оцінка аргументів сторін.

Суд приймає аргументи позивачки щодо наявності перешкод для неї у здійсненні права користування та розпорядження своєю власністю на підставі ст.ст. 317 319 ЦК України, оскільки вважає доведеним ту обставину, що відповідачі не проживають за місцем реєстрації та не несуть витрат по утриманню житлового приміщення, а будь-які угоди про порядок та умови користування будинком позивача між сторонами не укладалися.

Зважаючи на те, що позиція позивача щодо припинення права користування її житлом відповідачами, як членами сімї, які однак не проживають за місцем реєстрації понад 1 рік, відповідає правовим положенням ст. 405 ЦК України та ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», суд також приймає вимогу позивача про те, що відповідачі мають бути визнані такими, що втратили право користування житловим приміщенням, належним ОСОБА_1

Таким чином, факт реєстрації відповідачів в будинку позивача перешкоджає вільному користуванню та розпорядженню ним останньою, що порушує право власності позивача.

Зважаючи на зазначене та з метою захисту права власності позивача, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Питання про судові витрати судом не розглядалось у звязку з відсутністю відповідної вимоги в позовній заяві.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 76 81, 133, 141, 259, 263-265, 268, 273, 352-355 ЦПК України, ст. ст. 317, 319, 321, 383, 386, 391, 405 ЦК України, ст. ст. 150, 156, 163 ЖК України, ст. 3 СК України, ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1

(ІНФОРМАЦІЯ_2, адреса: с. Вишняки, пров. Пісчаний, буд. 7, Хорольського району Полтавська область, паспорт серії КО № 571931, виданий Хорольським РВ УМВС України в Полтавській області 05.01.2012 року)

до ОСОБА_2

(ІНФОРМАЦІЯ_3, адреса: с. Вишняки, пров. Пісчаний, буд. 7, Хорольського району Полтавська область),

ОСОБА_3

(адреса: с. Павлівка, вул. Першотравнева, буд. 10, Хорольського району Полтавська область)

про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,

задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_1 такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: с. Вишняки, пров. Пісчаний, буд. 7, Хорольського району Полтавська область.

Визнати ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: с. Вишняки, пров. Пісчаний, буд. 7, Хорольського району Полтавська область.

Рішення може бути оскаржене протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення шляхом подачі відповідної заяви до Полтавського апеляційного суду або, у відповідності до п. 15.5 ч. 1 Перехідних положень ЦПК України, до Хорольського районного суду Полтавської області (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи). Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Дата складання повного тексту судового рішення: 17.04.2019

Головуючий: