Справа № 755/3474/19
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" квітня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Виниченко Л.М. розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд в судовому засіданні з повідомленням сторін справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків,-

у с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків.

Ухвалою суду від 28.03.2019 року відкрито провадження у справі, призначено проведення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

08.04.2019 року до суду надійшло клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Вимоги клопотання відповідач обґрунтовує тим, що вона категорично заперечує проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін, так як не погоджується із запропонованим позивачем порядком користування спірною квартирою, має намір заявити зустрічний позов, також вважає за необхідне залучити до розгляду справи в якості третіх осіб на стороні відповідача ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, яка діятиме в своїх та в інтересах неповнолітніх доньок ОСОБА_5 та ОСОБА_6, які зареєстровані у квартирі АДРЕСА_1 та мають право користуватися квартирою, що вимагає проведення судового засідання для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Вивчивши заявлене клопотання, приходжу до висновку про те, що клопотання не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Поряд із цим, згідно вимог ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Як убачається зі змісту позовної заяви, предметом позову є визначення порядку користування двокімнатною квартирою АДРЕСА_1 між сторонами у справі, які є співвласниками по Ѕ частці кожний вказаної квартири, та поділ особових рахунків на оплату житлово-комунальних послуг.

Суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки учасники справи не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача та заперечень відповідача у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими Цивільним процесуальним кодексом України.

Загалом характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вказують на те, що обставини справи мають бути підтверджені письмовими доказами, які безперешкодно можуть надаватись сторонами справи до суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Враховуючи викладене та з огляду на те, що клопотання відповідача є немотивованим в частині того, які процесуальні дії у даній справі суд не зможе вчинити без проведення судового засіданні із викликом учасників справи, приходжу до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін.

Стосовно посилань відповідача на те, що вона має намір подати зустрічний позов, суд констатує, що питання передбачені ст. 193 ЦПК України будуть вирішені у відповідності до вимог закону при реальному поданні відповідного зустрічного позову.

В частині клопотання про залучення третіх осіб у справі суд роз'яснює наступне.

Відповідно положень ч. 1 ст. 54 ЦПК України, якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред'явити вимоги до сторони, така сторона зобов'язана сповістити цю особу про відкриття провадження у справі і подати до суду заяву про залучення її до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору. До такої заяви повинні бути додані докази про направлення її копії особі, про залучення якої як третьої особи подана заява.

До поданого клопотання відповідачем не надано доказів про сповіщення ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про відкриття провадження у справі та доказів про направлення кожному з вказаних осіб копії заяви про їх залучення до участі у справі у якості третіх осіб, яка не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Крім того, у клопотанні не зазначено імен та по батькові ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 і не надано доказів щодо реєстрації мешканців квартири АДРЕСА_1 на час звернення із клопотанням, оскільки додана довідка по формі 3 датована 15.05.2015 року.

З урахуванням викладеного та недотриманням вимог вищенаведеної частини 1 ст. 54 ЦПК України, суд позбавлений можливості вирішити питання про залучення до участі у справі третіх осіб.

Керуючись ст. ст. 54, 279, 353-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд в судовому засіданні з повідомленням сторін справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя