КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У х в а л а

м. Київ Справа № 752/13671/19

05 листопада 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді Судової палати з розгляду цивільних справ Ратнікової В.М., перевіривши виконання вимог ст. 354, ст. 356 ЦПК України за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12 вересня 2019 року, ухвалене під головуванням судді Чередніченко Н.П., в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інноваційний центр «Агротехнології» про звільнення із займаної посади, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 12 вересня 2019 року відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інноваційний центр «Агротехнології» про звільнення із займаної посади.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, 23 жовтня 2019 року ОСОБА_1 надіслав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12 вересня 2019 року та ухвалити нове про задоволення позовних вимог.

Також в апеляційній скарзі клопотав про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12 вересня 2019 року, посилаючись на те, що з його повним текстом ознайомився лише після оприлюднення в Єдиному державному реєстрі судових рішень 23 вересня 2019 року.

Враховуючи вищевикладене, просив даний строк поновити.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши доводи клопотання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно статті 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З матеріалів справи вбачається, що справа була розглянута в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

В оскаржуваному рішенні відсутня дата складення повного тексту судового рішення.

Згідно супровідного листа від 19 вересня 2019 року, апелянту надіслано копію оскаржуваного рішення суду від 12 вересня 2019 року.

Доказів отримання ОСОБА_1 копії рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12 вересня 2019 року матеріали справи не містять.

При цьому згідно Єдиного державного реєстру судових рішень, рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12 вересня 2019 року було надіслано до реєстру лише 19.09.2019 року та оприлюднено 23.09.2019 року.

Апеляційну скаргу на рішення суду було подано 23 жовтня 2019 року, тобто в межах строку, визначеного статтею 354 ЦПК України.

Враховуючи все викладене, варто зробити висновок, що доводи апелянта про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції є обґрунтованими, узгоджуються з матеріалами справи і можуть бути прийняті до уваги.

Стаття 129 Конституції України закріпила, що забезпечення апеляційного та, у визначених законом випадках, касаційного оскарження рішення суду є однією з основних засад судочинства (пункт 8 частини третьої статті 129 Конституції України).

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях наголошує, що стаття 6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, не встановлює вимог до держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Проте там, де такі суди існують, гарантії, що містяться у вказаній статті, повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до цих судів (пункт 25 Рішення у справі "Делкур проти Бельгії" від 17 січня 1970 року та пункт 65 Рішення у справі "Гофман проти Німеччини" від 11 жовтня 2001 року).

За таких обставин, з метою забезпечення дотримання закріпленого в законодавстві принципу апеляційного оскарження судового рішення, оскільки матеріалами справи підтверджується, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 подав у передбачений законом строк, вважаю за необхідне поновити апелянту процесуальний строк на подачу апеляційної скарги на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12 вересня 2019 року, оскільки він пропущений з поважних причин.

За правилом ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Стаття 185 ЦПК України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Так, відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги, обраховується виходячи з тієї суми судового збору, яка підлягала сплаті при поданні відповідного позову.

При зверненні до суду з даним позовом сума судового збору, яка підлягала сплаті, складала 768, 40 грн.

Таким чином, судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12 вересня 219 року становитиме 1 152, 60 грн. (768,40 грн. * 150 %).

Проте, з матеріалів справи вбачається, що при подачі апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції апелянт як не сплатив судовий збір у встановленому законом порядку і розмірі, так і не послався на існування передбачених законом підстав звільнення від сплати судового збору.

За наведених обставин, суд пропонує апелянту усунути зазначені недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду оригіналу документу про сплату судового збору на суму 1 152 грн. 60 коп. за реквізитами: одержувач - УК у Солом.р-ні/Соломян р-н/22030101, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA6080024, МФО банку: 899998, код отримувача (ЄДРПОУ) 38050812 та/або належні та допустимі докази на підтвердження звільнення апелянта від сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Поновити позивачу ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12 вересня 2019 року.

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12 вересня 2019 року, ухвалене під головуванням судді Чередніченко Н.П., в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інноваційний центр «Агротехнології» про звільнення із займаної посади - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог даної ухвали у визначений строк, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя: