Справа №: 398/3248/18
провадження №: 2/398/263/19
УХВАЛА

Іменем України

"12" квітня 2019 р., Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі судді Ніколаєва М.В., з участю секретаря судового засідання Безкоровайної А.І., представника відповідача ОСОБА_1, представника третьої особи ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Олександрії цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа ОСОБА_5 про стягнення збитків,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_4 збитки в сумі 4987610,47 грн.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03 жовтня 2018 року у справі відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03 січня 2019 року закрите підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання, яке було призначене на 22.03.2019 року позивач не з'явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, що підтверджується його підписом у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення. Позивач через канцелярію суду подав заяву про відкладення розгляду справи у звязку із захворюванням його представника. Доказів на підтвердження поважності причин неявки до суду самого позивача суду не було надано. В засіданні від 22.03.2019 року суд ухвалою визнав неявку позивача такою, що допущена без поважних причин, розгляд справи відкладено.

В судове засідання, яке було призначено на 12.04.2019 року позивач та його представник не з'явилися, про розгляд справи повідомлені належним чином, що підтверджується їх підписами у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення. Причини неявки в судове засідання не повідомили, заяв про розгляд справи у їх відсутність не подали.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч.ч. 1, 3, 4 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відсутність позивача в судових засіданнях, та відсутності заяви про проведення судового розгляду без його участі, позбавляє суд можливості здійснити розгляд справи.

Оцінюючи вищенаведені обставини, суд приходить до висновку, що позивач навмисно затягує розгляд справи, зловживаючи своїми процесуальними правами.

На думку суду, саме приписи ст.ст. 44, 223, 257 ЦПК України перешкоджають позивачеві зловживати своїми процесуальними правами та штучно затягувати розгляд справи. Можливість неприбуття у судове засідання без поважних причин призводитиме до порушення законодавчо встановлених строків розгляду справ та матиме негативний вплив на ефективність судочинства.

Суд враховує, що практика Європейського суду з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач, тобто вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_6 проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Водночас, систематичні неявки позивача в судові засідання, незалучення ним представника (в разі неможливості брати участь у справі особисто), неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, спричиняє затягування строків розгляду справи, що є порушенням як положень Цивільного процесуального кодексу України, так і пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Судом було вжито достатніх заходів з метою сприяння позивачеві у ефективній реалізації ним права на справедливий суд, в тому числі шляхом забезпечення доступу до правосуддя. З огляду на системний характер неприбуття позивача до суду без існування для цього поважних причин, залишення позовної заяви без розгляду є пропорційним обмеженням, яке переслідує законну мету, не звужує та не зменшує доступ до правосуддя.

Крім того, суд зазначає, що будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді цивільної справи, дотримання процесуальних строків.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про залишення цивільного позову без розгляду на підставі ч. 3 ст. 44, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1. ст. 257 ЦПК України, оскільки не з'являючись у судові засідання, позивач недобросовісно користується належними йому процесуальними правами, що сприяє зволіканню у розгляді справи.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 44, 153, 158, 223, 257, 260, 261 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа ОСОБА_5 про стягнення збитків в сумі 4987610,47 грн., залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті за ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 19 березня 2019 року.

Зняти арешт з:

- 22/25 частини будівлі та споруди, розташованої за адресою: площа Леніна (Соборна), 27-а в місті Олександрія Кіровоградської області, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 03;

- нежитлової будівлі головного корпусу, розташованої за адресою: площа Леніна (Соборна), 27-б в м. Олександрія Кіровоградської області, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 30824631;

- 57/100 частини нежитлової будівлі контори, розташованої на площі Леніна (Соборна), 27-в в м. Олександрія Кіровоградської області, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 03;

- нежитлового приміщення по проспекту Леніна (Соборний), 111 в м. Олександрія Кіровоградської області, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 34974915,

що на праві приватної власності належать ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2).

Роз'яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвалу може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Повний текст судового рішення виготовлено 15 квітня 2019 року.

Суддя: ОСОБА_7