Справа № 525/454/19
Провадження № 2/525/179/2019
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

25.04.2019 року сел. ОСОБА_1

Суддя Великобагачанського районного суду Полтавської області Хоролець В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 (зареєстрована на проживання та проживаюча за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1) до ОСОБА_3 (зареєстрований на проживання за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, а фактично проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3) про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

25 березня 2019 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_3, в якій просить розірвати шлюб з відповідачем по справі.

Позов про розірвання шлюбу заявлено з підстав відсутності взаєморозуміння, різності поглядів на сімейне життя та сімейні стосунки.

В порядку ст.33 ЦПК України дана позовна заява передана на розгляд судді Хоролець В.В., оскільки інших суддів, які б мали право здійснювати судочинство у Великобагачанському районному суді Полтавської області не має, з 01.09.2018 року авторозподіл справ здійснюється виключно одному судді Хоролець В.В. (хоча штат суддів даного суду складає 3 одиниці).

Після надходження позовної заяви, судом виконано імперативні положення ч.6 ст.187 ЦПК України і Великобагачанській селищній раді Полтавської області направлено запити про встановлення зареєстрованого місця проживання відповідача у справі-фізичної особи.

В період часу з 12.04.2019 року по 19.04.2019 року суддя перебував на лікарняному.

Згідно листа Великобагачанської селищної ради Полтавської області, який надійшов до суду 24.04.2019 року, відповідач ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2.

Зазначена позовна заява подана з додержанням вимог статей 175,177 ЦПК України. Відсутні підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі. Тому позовну заяву слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

Згідно правил ч.1 ст.274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя, а тому справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

Поряд з позовними вимогами, позивач ОСОБА_2 вказує, що нею не сплачений судовий збір, за який повинно бути сплачено 768 грн. 40 коп. і позивач просить відстрочити сплату судового збору, враховуючи її майновий стан.

Розглянувши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, суд вважає, що дана заява підлягає задоволенню, виходячи з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Частиною третьої цієї статті визначається про те, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати. Тобто, юридична конструкція та зміст даної процесуальної норми визначає майновий стан сторони як основу для вирішення питання про відстрочення чи розстрочення судового збору.

При цьому, у ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» перераховано вичерпний перелік осіб та умов, за яких суд може відстрочити сплату судового збору.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами), судові витрати це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у звязку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати це витрати держави, які вона несе у звязку з вирішенням конкретної справи. При цьому, при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, повязані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат) у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Як розяснено в п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами), відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК (в даний час діє стаття 136 ЦПК України в редакції 2017 року), єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (в даний час це норма ч.3 ст.12 ЦПК України в редакції 2017 року) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Доводи позивача, якими вона обґрунтовує неможливість сплати судового збору на даний час заслуговують на увагу в контексті розгляду питання саме про відстрочення сплати судового збору та підтверджені належними доказами, оскільки з доданих матеріалів вбачається, що позивач має скрутне матеріальне становище та знаходиться вдома по догляду за дитиною, отже, з урахуванням вищевикладеного, положень ч.ч.1,3 ст.136 ЦПК України та суми судового збору, який підлягає сплаті за заявленими позовними вимогами, вбачаються підстави для відстрочення позивачу сплати судового збору, що сприятиме доступу особи до правосуддя, який повинен застосовуватися на практиці з певною гнучкістю без занадто формального ставлення(з огляду на Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року; у справі «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998 року та у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року).

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 19,175,177,187,274 ЦПК України,-

у х в а л и в:

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 11 год. 30 хв. 30 травня 2019 року в залі суду в приміщенні Великобагачанського районного суду Полтавської області за адресою: 38300, селище ОСОБА_1 Багачка Полтавської області, вулиця Шевченка, 69.

Встановити відповідачу пятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України). Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право предявити зустрічний позов.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://court.gov.ua/fair/sud1602/.

Розяснити учасникам справи, що відповідно до ч.1 ст.212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обовязковою.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та копіями доданих до неї матеріалів надіслати учасникам справи.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

З метою забезпечення доступу конкретної особи до правосуддя, клопотання позивача задовольнити та відстрочити до винесення судом рішення у справі сплату позивачем судового збору в розмірі 768 грн. 40 коп.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо мотивів порушення правил підсудності (п.8 ч.1 ст.353 ЦПК України) в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її складення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Хоролець