Троїцький районний суд Луганської області
Справа № 433/711/19
Провадження №2/433/539/19
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"19" квітня 2019 р. смт Троїцьке

Суддя Троїцького районного суду Луганської області Суський О.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Харківської міської ради, третя особа Дванадцята Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Троїцького районного суду Луганської області із вищевказаним позовом, в якому просить суд визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на житлову квартиру за адресою: кв.Сазонова, б. 4, кв. 139, м.Луганськ.

Позивачем у позовній заяві заявлене клопотання про звільнення її від сплати судового збору та на підтвердження скрутного матеріального становища додані відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДФС України за період з 01.01.2018 по 31.12.2018, відповідно до якої дохід позивача за минулий рік становить 97 246,66 грн.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи суд приходить до висновку, що позовна заява має бути залишена без руху з огляду на наступне.

Приписами п. п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що у позовах про визнання права власності на майно, або його витребування ціна позову визначається вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Як роз'яснено у п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17.10.2014року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 176, пункту 3 частини другої статті 175 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК).

Як вбачається з позовної заяви, предметом позову є визнання права власності у порядку спадкування, отже вимоги майнового характеру.

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 року "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" оціночною вартістю для нерухомості є її ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав. Підтвердженням такої вартості слугує звіт про оцінку,строк дії якого становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Крім того, згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Також, відповідно до п. 3 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України № 1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об'єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

За статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12.07.2001 року незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання.

З вказаних положень слідує, що необхідно відповідними документами підтверджувати право оцінювача та субєкта оціночної діяльності, який здійснював оцінку нерухомого майна.

Таким чином, позовні вимоги у спорах про набуття права власності на майно, є майновими, отже ціна позову зазначається виходячи з його вартості на момент звернення до суду та має бути підтверджена відповідними документами, що не було зроблено позивачем.

Вирішуючи питання про звільнення позивача від сплати судового збору суд виходить з наступного.

Як вбачається зі змісту ч. 1,3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно ч. 1 ст. 8 вищевказаного Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною осою, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем у позовній заяві зазначена ціна позову 70000,00 грн, при цьому сума доходу за минулий рік, як було встановлено судом, складає 97 246,66 грн. Тобто, в даному випадку сума судового збору не перевищує 5% розміру річного доходу позивача 4862,33 грн.

За таких обставин підстав для звільнення позивача від сплати судового збору немає. Тому суд пропонує підтвердити ціну позову, виходячи із вартості майна, та сплатити судовий збір у відповідності до дійсної вартості квартири у розмірі, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за наступними реквізитами: Отримувач УДКСУ у Троїцькому районі, код отримувача 37981102; Банк отримувача ГУДКСУ у Луганській області; МФО 804013; рахунок отримувача 2354; Код класифікації доходів бюджету - 22030101, Призначення платежу «Судовий збір, код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті), Судовий збір, за заявою (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Троїцький районний суд Луганської області.)

Також суд зазначає, що згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Всупереч зазначеному вище позивачем до позовної заяви не додана її копія з копіями доданих до неї документів для третьої особи.

Відповідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу час для усунення вищенаведених недоліків.

Керуючись ст.ст. 136, 175-177, 185, 260, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Харківської міської ради, третя особа Дванадцята Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Розяснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили після підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.І.Суський