Головуючий у суді першої інстанції: Журавський В.В.
У Х В А Л А

3 квітня 2019 року місто Київ

справа № 356/1106/17

провадження №06.08/824/323/2019

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М., за участю секретаря судового засідання - Станішевської Б.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про роз'яснення постанови Київського апеляційного суду від 20 березня 2019 року,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 7 листопада 2018 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Березанської міської ради Київської області, суддів Березанського міського суду Київської області Голік Г.К., Лялик Р.М., Капшученко І.О., Роздобудько О.М., завідувача Баришівської районної державної нотаріальної контори, завідувача Березанської міської державної нотаріальної контори, ГУ Держгеокадастру у Київській області, КП Київської обласної ради «Лівобережне бюро технічної інвентаризації», Головного управління національної поліції в Київській області, третя особа: ОСОБА_5 про усунення перешкод у користуванні будинком та виселення.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, ОСОБА_3, який діє у власних інтересах та інтересах свого брата ОСОБА_4,подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду м.Києва від 2 січня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишено без руху, а позивачу надано строк для усунення її недоліків /том №3, а.с. 4-5/.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 січня 2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3, який діє у власних інтересах та інтересах свого брата ОСОБА_4, на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 7 листопада 2018 року /том №3, а.с.14-15/.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 4 лютого 2019 року справу призначено до розгляду в судове засідання на 27 лютого 2019 року /том №3, а.с. 19-20/.

Постановою Київського апеляційного суду від 20 березня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_3, який діє у власних інтересах та інтересах свого брата ОСОБА_4 - залишено без задоволення, а рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 7 листопада 2018 року - залишено без змін.

28 березня 2019 року до суду надійшла заява ОСОБА_3 про роз'яснення постанови Київського апеляційного суду від 20 березня 2019 року.

У своїй заяві зазначає, що ознайомившись з повним текстом постанови суду апеляційної інстанції від 20 березня 2019 року у нього виникли незрозумілості, а саме: на якій підставі до справи залучена у якості третьої особи громадянка ОСОБА_5; які у суду були підстави не визнавати свідоцтво від 20 жовтня 1958 року на право власності колгоспного двору; які підстави були у суду визнати законним свідоцтво НОМЕР_1 від 26 лютого 1966 року; які підстави були у суду вважати дружиною його батька мешканку м.Березань ОСОБА_6, в той час коли в матеріалах справи існує повідомлення РАЦС про скасування шлюбу; які підстави були в колегії суддів не приймати до уваги обставини злочинів відповідачів по справі, які ним зазначені у заяві - повідомленні про службові злочини відповідачів по справі із застосуванням поняття кругової поруки в інтересах організованого угруповування високопосадовців держави.

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав доводи своєї заяви та просив роз'яснити постанову апеляційної інстанції від 20 березня 2019 року.

Інші учасники в судове засідання не з'явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися в установленому законом порядку, у зв'язку з чим суд вважав за можливе розглянути справу у їх відсутність відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України.

Вислухавши пояснення особи, яка з'явилась у судове засідання, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи заяви про роз'яснення судового рішення, колегія суддів вважає, що заява задоволенню не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз'яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання.

Згідно із п.21 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», відповідно до статті 221 ЦПК України (в редакції 2004 року) роз'яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз'яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

Виходячи із системного тлумачення положень чинного законодавства, рішення суду може бути роз'яснено у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз'яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Отже, за змістом ст. 271 ЦПК України та з урахуванням наведених роз'яснень, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України, роз'яснення рішення - це більш повний, ясний, зрозумілий виклад тих пунктів рішення, які підлягають виконанню та розуміння яких викликає труднощі.

Постановою Київського апеляційного суду від 20 березня 2019 року, рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 7 листопада 2018 року, яким відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 та ОСОБА_4 Березанської міської ради Київської області, суддів Березанського міського суду Київської області Голік Г.К., Лялик Р.М., Капшученко І.О., Роздобудько О.М., завідувача Баришівської районної державної нотаріальної контори, завідувача Березанської міської державної нотаріальної контори, ГУ Держгеокадастру у Київській області, КП Київської обласної ради «Лівобережне бюро технічної інвентаризації», Головного управління національної поліції в Київській області, третя особа: ОСОБА_7 про усунення перешкод у користуванні будинком та виселення, - залишено без змін.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для роз'яснення постанови Київського апеляційного суду від 20 березня 2019 року, оскільки така не є тим судовим рішенням, яке може бути пред'явлено до примусового виконання, а її зміст викладено чітко та зрозуміло. Крім того, у своїй заяві ОСОБА_3 фактично порушує питання про роз'яснення мотивів ухваленого рішення, що у розумінні ст. 271 ЦПК України не може бути підставою для роз'яснення судового рішення.

Керуючись ст. 271 ЦПК України,

суд,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про роз'яснення постанови Київського апеляційного суду від 20 березня 2019 року, у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_3, який діє у власних інтересах та інтересах свого брата ОСОБА_4 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 7 листопада 2018 року у справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Березанської міської ради Київської області, суддів Березанського міського суду Київської області Голік Галини Костянтинівни, Лялик Романа Михайловича, Капшученко Ірини Олексіївни, Роздобудько Олександра Миколайовича, завідувача Баришівської районної державної нотаріальної контори, завідувача Березанської міської державної нотаріальної контори, Головного Управління Держгеокадастру у Київській області, Комунального підприємства Київської обласної ради «Лівобережне бюро технічної інвентаризації», Головного управління національної поліції в Київській області, третя особа: ОСОБА_7 про усунення перешкод у користуванні будинком та виселення- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів

Суддя - доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус