У х в а л а

29 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 761/38610/18

провадження № 61-18634ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М. розглянув касаційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 01 квітня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 06 вересня 2019 року у справі за позовом Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розміру.

Разом з тим, прохальна частина касаційної скарги містить клопотання про відстрочення сплати судового збору, враховуючи, що фінансування державних органів здійснюється з державного бюджету України та проводяться через Державну казначейську службу України, вважаючи саме ці обставини, що підтверджують складнощі майнового стану Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, які є обґрунтованою підставою для звільнення від сплати судового збору.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження вказаних обставин Департаменту патрульної поліції Національної поліції України не надав суду касаційної інстанції відповідних доказів про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору.

Наведені заявником доводи не дають достатніх підстав для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

У задоволенні клопотання Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про відстрочення сплати судового збору необхідно відмовити, оскільки ним не надано доказів на підтвердження майнового стану.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір»

(у редакції на час подачі позову) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 762 грн.

Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на момент подачі позову) за подання до суду позовної заяви майнового характеру (відшкодування майнової шкоди), яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, таким чином сума до сплати становить 1 762 грн* *200%= 3 524 грн.

Ураховуючи характер спору, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 3 524 грн.

З 01 жовтня 2019 року вступили у дію (в перехідному режимі на строк до 31 жовтня 2019 року) рахунки для зарахування податків, зборів та інших доходів до державного та місцевого бюджетів (у т.ч. судового збору) відповідно до стандартів IBAN.

З 01 листопада 2019 року застосування стандартів IBAN стане обов`язковим для клієнтів усіх банків України під час здійснення переказів коштів як у національній, так і в іноземних валютах, у тому числі під час транскордонних переказів. Тобто всі перекази будуть здійснюватися лише з використанням стандартів IBAN.

Інформація про нові реквізити для сплати судового збору зазначена на офіційному веб-сайті Верховного Суду та Державної казначейської служби України.

Враховуючи викладене, судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УДКСУ у Печерському районі м. Києва за такими реквізитами: , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: UA7026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 127, 136, 185, 390, 392, 393, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 01 квітня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 06 вересня 2019 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 02 грудня

2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Осіян