Справа № 645/7843/18
Провадження № 2/645/769/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2019 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова в складі:

Головуючого судді Шарко О.П.,

За участю секретаря судових засідань ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

Встановив

Позивач звернулася до суду із позовом, яким просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_4, померлого 10 червня 2017 року, терміном два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що за її батьком ОСОБА_4 та його матірю бабусею позивача ОСОБА_5 у рівних частках зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1. ОСОБА_4 фактично проживав разом з дружиною та дочкою АДРЕСА_2, але зареєстрований був разом з матірю у належній їм на праві спільної власності квартирі. ОСОБА_5 померла 20 серпня 2016 року, після її смерті син померлої ОСОБА_4 прийняв спадщину, оскільки був зареєстрований разом з матірю. Спадкоємець звернувся до приватного нотаріуса ХМНО ОСОБА_6 для оформлення своїх спадкових прав, віддав оригінал правовстановлюючого документу на спадкове майно, але свідоцтво про право на спадщину після смерті матері отримати не встиг.

10 червня 2017 року ОСОБА_4, знаходячись за фактичним місцем проживання ІНФОРМАЦІЯ_1, помер. Саме за цією адресою було встановлено його смерть ОСОБА_7 місцевою прокуратурою № 4, надано дозвіл на видачу позивачу ОСОБА_2 трупу батька для захоронення.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1, Ѕ частка якої належала померлому на підставі свідоцтва про право на спадщину, інша Ѕ частка квартири була успадкована після смерті матері. Спадкоємцями першої черги спадкування є сторони по справі дочка померлого ОСОБА_2 та його вдова ОСОБА_3

Отримавши консультацію з приводу оформлення спадкових прав після смерті батька, позивач була впевнена, що оскільки вони з батьком проживали за однією адресою, після спливу шести місяців вона може отримати свідоцтво про право на спадщину.

Позивач після спливу шести місяців 12 грудня 2017 року звернулася до приватного нотаріуса ОСОБА_7 міського нотаріального округу ОСОБА_6, у якої батько позивача розпочав оформлення своїх спадкових прав після смерті матері.

У нотаріуса позивач дізналася про те, що строк на прийняття спадщини сплинув два дні тому, 10 грудня 2017 року, приватний нотаріус ОСОБА_6 віддала оригінал правовстановлюючого документу на Ѕ частку квартири АДРЕСА_1 на імя ОСОБА_5, але категорично відмовилася приймати у позивача заяву про прийняття спадщини. Позивач зверталася до деяких нотаріусів, але й вони відмовлялися примати заяву після спливу шести місяців, лише приватний нотаріус ХМНО ОСОБА_8 21 грудня 2017 року прийняла заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 та відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину через пропуск строку на прийняття спадщини.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 17 січня 2019 року провадження по справі відкрито, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08 лютого 2019 року за клопотанням представника позивача з Дванадцятої ОСОБА_7 державної нотаріальної контори витребувані відомості про те, чи посвідчувався заповіт від імені ОСОБА_4, померлого 10 червня 2017 року, що був зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, чи звертався будь-хто із заявами про прийняття або відмову від прийняття спадщини після його смерті, чи була відкрита спадкова справа, чи видавалося свідоцтво про право на спадщину.

Представник позивача надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, задоволення позовних вимог у повному обсязі та ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні.

Позивач надала суду заяву, якою підтримує позовні вимоги у повному обсязі та просить їх задовольнити у підготовчому судовому засіданні.

Відповідач надала суду заяву, якою визнає позовні вимоги у повному обсязі, не претендує на спадщину після смерті чоловіка та просить ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню у звязку з наступним.

Відповідач ОСОБА_3 та ОСОБА_4 перебували у шлюбі, який був зареєстрований 23 липня 1988 року Палацом шлюбу «Орджонікідзевський» м. Харкова, актовий запис 718 (свідоцтво про шлюб серії ІІІ-ВЛ № 339040)

Від шлюбу 16 грудня 1991 року народилася дочка ОСОБА_9. Після реєстрації шлюбу дошлюбне прізвище «Шако» було змінено на «Мердова» (свідоцтво про народження серії V-ВЛ № 363568, видане Палацом Новонароджених м. Харкова 15 січня 1992 року; витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 7 від 21 грудня 2017 року)

Судом встановлено, що ОСОБА_4 був зареєстрований у належній йому на праві спільної часткової власності квартирі АДРЕСА_1.

10 червня 2017 року ОСОБА_4 помер, про що ОСОБА_7 міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області зроблено актовий запис № 8662 та видано свідоцтво про смерть серії І-ВЛ № 594485.

Як вбачається з повідомлення ОСОБА_7 місцевої прокуратури № 4, смерть ОСОБА_4 встановлена 10 червня 2017 року за місцем проживання та реєстрації сторін по справі дочки та дружини померлого АДРЕСА_2.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, що складається з квартири АДРЕСА_1, Ѕ частка якої належала померлому на праві власності на підставі свідоцтва про право на спадщину, Ѕ частка успадкована після смерті матері.

Спадкоємцями першої черги спадкування за законом є сторони по справі.

Як вбачається з відповіді Дванадцятої ОСОБА_7 державної нотаріальної контори від 19 лютого 2019 року після смерті ОСОБА_4, померлого 10 червня 2017 року, заведена спадкова справа приватним нотаріусом ОСОБА_7 міського нотаріального округу ОСОБА_8, за № 47/2017

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 12 грудня 2017 року звернулася до приватного нотаріуса ОСОБА_7 міського нотаріального округу ОСОБА_6 із заявою про прийняття спадщини після смерті батька. ОСОБА_2 були надані усні розяснення приводу пропуску строку на прийняття спадщини та необхідності звернутися із цим питанням до суду.

Також, під час судового розгляду встановлено, що 21 грудня 2017 року заява ОСОБА_2 про прийняття спадщини після смерті батька була прийнята приватним нотаріусом ОСОБА_7 міського нотаріального округу ОСОБА_8, за заявою спадкоємця відкрито спадкову справу № 47/2017

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04 січня 2018 року, ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщині після смерті батька ОСОБА_4, померлого 10 червня 2017 року, у звязку з пропуском шестимісячного строку на прийняття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, яка відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст.1222, ч.1 ст.1220, ч. 1 ст.1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що на час смерті ОСОБА_4 був зареєстрований по вул. Танкопія. 17, кв. 25 в м. Харкові. Дружина та дочка померлого зареєстровані за іншою адресою, у шестимісячний строк не звернулися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Після спливу 6 місяців та 2-х днів після смерті спадкодавця спадкоємиця ОСОБА_2 звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, яка не була прийнята нотаріусом, розяснення про порядок поновлення строку були надані нотаріусом усно.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Ураховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними.

Позивачем було зазначено причину неподання заяви про прийняття спадщини встановлений законом строк, а саме невірні розяснення про порядок прийняття спадщини, фактичне проживання спадкодавця за однією адресою зі сторонами по справі.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз'яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Дотримання принципу «пропорційності», визначено практикою застосування норм права Європейським судом з прав людини передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв'язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Врахуючі принцип пропорційності між наслідками пропуску строку на прийняття спадщини та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, незначний строк, на який пропущено подачу заяви про прийняття спадщини, визнання позовних вимог відповідачем по справі спадкоємцем ОСОБА_3, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги ОСОБА_2

Висновок суду узгоджується з висновками, викладеними у постанові Касаційного цивільного суду Верховного суду віж 17 жовтня 2018 року по справі № 681/203/17-ц

Керуючись ст.ст. ст.ст.12,81,141, 247, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_4 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_4, померлого 10 червня 2017 року, терміном два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м.Харкова.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_2, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_5, 61135;

Відповідач: ОСОБА_3, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_5, 61135,-

Повний текст рішення складений 18 березня 2019 року.

Головуючий суддя: