СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр.№ 2/759/6944/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2019 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Войтенко Ю.В., перевіривши додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК України в позовній заяві ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист житлових прав та позбавлення права користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ :

В жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Святошинського районного суд м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про захист житлових прав та позбавлення права користування житловим прміщенням (сервітута). Головуючому судді матеріали цивільного позову були передані 30.10.2019.

Перевіривши додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України суддя дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Водночас, до позовної заяви не було додано документів, підтверджуючих сплату судового збору, або документів, підтверджуючих підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, в тексті позовної заяви позивач зазначає, що вважає себе звільненим від сплати судового збору.

Позивач посилається на п. 3 ч. 1, 2 ст.8 ЗУ «Про судовий збір», як на підставу звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Водночас до позовної заяви не додано відповідного клопотання, що позбавляє суд можливості застосувати вищезазначені норми закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання зазначеного позову становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто - 768,40 гривень.

Відповідно, позивачу слід виконати вимоги закону і подати оригінал квитанцій на підтвердження сплати судового збору, або подати на розгляд суду обґрунтоване клопотання про зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати.

Окрім того, згідно зі ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України встановлені вимоги, серед яких позовна заява повинна містити:, в тому числі: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

При цьому, звертаючись з позовом, позивач зазначає про порушення його прав як власника майна, водночас, позовна заява не містить посилань та актуальної інформації щодо права власності на квартиру позивача та складу власників квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Окрім того, статтею 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Зі змісту поданої заяви вбачається, що позивачем надані докази, які не завірені належним чином.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи із вищевказаного позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку на усунення вищевказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст. 83, 175, 177,185, 285 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист житлових прав та позбавлення права користування житловим приміщенням залишити без руху, надавши позивачу строк у десять днів з дня отримання ним ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Войтенко