КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Хоменко В.С.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

05 листопада 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мережко М.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Голосіївського районного відділу Держаної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 05 вересня 2019 року у справі за скаргою ОСОБА_1 на постанову державного виконавця Голосіївського районного відділу Держаної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві Вавдійчик Анжеліки Сергіївни про відкриття виконавчого провадження,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 05 вересня 2019 року скаргу ОСОБА_1 задоволено.

Не погодившись із вказаною ухвалою, Голосіївський РВ ДВС ГТУЮ у м. Києві подав апеляційну скаргу, при цьому не сплативши судовий збір.

У своїй скарзі апелянт також заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі судом апеляційної інстанції.

Вивчивши матеріали справи, суддя дійшов висновку про відсутність підстав для відстрочення сплати судового збору з огляду на таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року передбачено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У своєму клопотанні про відстрочення сплати судового збору апелянт зазначає, що є бюджетною установою, відділ не має змоги самостійно сплатити судовий збір, а законодавством передбачені стислі строки оскарження судових рішень. При цьому, доказів на підтвердження його скрутного матеріального становища чи наявності інших обставин, що унеможливлюють сплату судового збору, апелянт суду не надав. Суд також звертає увагу, що апелянт не звільнений від сплати судового збору в силу закону.

Отже, вказане клопотання не може бути задоволене судом, оскільки є необґрунтованим.

А відтак, апелянту необхідно сплатити судовий збір, а саме - 1921 грн. для юридичних осіб, відповідно до п.9 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Сплата судового збору повинна бути здійснена за реквізитами: призначення платежу: судовий збір за подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, рахунок отримувача: UA6080024, код отримувача за , код класифікації доходів бюджету: 22030101, отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) , МФО (код банку отримувача) 899998.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до апеляційного суду в оригіналі. У випадках коли, особа звільняється від судового збору до апеляційного суду, слід надати копії документів, що підтверджують наявність пільг щодо сплати судового збору.

Крім цього, апеляційну скаргу подано із пропуском строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч.2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не булі вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалу було постановлено 05 вересня 2019 року.

Апеляційну скаргу подано до суду першої інстанції 28 жовтня 2019 року, тобто, з пропуском п`ятнадцятиденного строку з дня її постановлення.

У своїй апеляційній скарзі Голосіївський РВ ДВС ГТУЮ у м. Києві зазначає, що копію оскаржуваного рішення отримав 14 жовтня 2019 року, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції на супровідному листі суду. Однак, ксерокопія власного штампу вхідної кореспонденції Голосіївського РВ ДВС ГТУЮ у м. Києві (особи, що подає апеляційну скаргу) не є належним та достатнім доказом на підтвердження дати отримання апелянтом копії судового рішення.

Більше того, суд звертає увагу, що у матеріалах справи міститься супровідний лист Голосіївського районного суду м. Києва про направлення копії ухвали від 05 вересня 2019 року з відбитком штампу Голосіївського РВ ДВС ГТУЮ у м. Києві від 03 жовтня 2019 року (а.с. 91).

За таких обставин суд доходить висновку, що апелянту слід надати докази на підтвердження поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 05 вересня 2019 року.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскільки апеляційна скарга Голосіївського РВ ДВС ГТУЮ у м. Києві не оплачена судовим збором та подана із пропуском строку апеляційного оскарження, то її слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити Голосіївському районному відділу Держаної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Голосіївського районного відділу Держаної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 05 вересня 2019 року залишити без руху та надати апелянту строк для усунення зазначених недоліків - десять днів з дня отримання копії ухвали. В іншому випадку апелянту буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду М.В. Мережко