Борівський районний суд Харківської області
справа: № 614/273/19
провадження: 2/614/73/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И

04.04.2019 року

смт. Борова Борівського району Харківської області

справа № 614/273/19

Борівський районний суд Харківської області в складі судді Гуляєвої Г.М.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1

до Підвисочанської сільської ради Борівського району Харківської області

про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом

за участю учасників справи:

позивача: не з'явилася,

від відповідача: не з'явились

В С Т А Н О В И В :

1. Короткий зміст позовних вимог

18.03.2019 року ОСОБА_1 звернулася до Борівського районного суду Харківської області з позовом до Підвисочанської сільської ради Борівського району Харківської області, в якому просила визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці, для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2

Позовні вимоги мотивовані наступними обставинами.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживав та значився зареєстрованим в с. Підвисоке Борівського району Харківської області.

Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, а саме: земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер НОМЕР_2, площею 5,0631 га розташована на території Підвисочанської сільської ради Борівського району Харківської області, яка належала його матері ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5; жилий будинок, який розташований в АДРЕСА_1; інше майно та речі.

При житті ОСОБА_2 склав заповіт, відповідно до якого все майно заповів позивачу.

В лютому 2019 року позивачу нотаріусом відмовлено в оформленні спадщини з підстави пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини.

До смерті спадкодавця позивач з ним спілкувалася, коли він хворів - доглядала його, купувала ліки, але родичами вони не були. Потім зв?язок між ними було втрачено, ОСОБА_1 виїхала в іншу область, де і мешкає по цей час. Після смерті ОСОБА_2, позивач не знала про існування заповіту.

Строк для прийняття спадщини пропущено внаслідок того, що позивач не знала про смерть спадкодавця, не знала про наявність заповіту, не є родичем померлого спадкодавця, вони мешкали в різних населених пунктах. Нотаріус за місцем відкриття спадщини не отримала від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не відкривалася і тому нотаріус, в порядку ст. 63 Закону України «Про нотаріат» також не мав можливості повідомити позивача як спадкоємця, про наявність заповіту.

2. Позиції учасників справи

Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 18.03.2019 р. відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження.

Станом на 04.04.2019 р. до Борівського районного суду Харківської області відзиву на вказану позовну заяву не надійшло.

В підготовче судове засідання позивач надала заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за її відсутності.

Від представника Підвисочанської сільської ради Борівського району Харківської області надійшла заява про визнання позову та розгляд справи за його відсутності.

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін, які заявили про розгляд справи за їх відсутності, на підставі наявних у справі матеріалів, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 3 ст.211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Згідно ч. 3,4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем, в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

3. Встановлені в судовому засіданні обставини справи

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.6). Копією довідки № 125 від 07.02.2019 р. підтверджується, що ОСОБА_2 проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 до дня своєї смерті. На момент смерті разом з ним ніхто не проживав та не був зареєстрований (а.с.7). З копії заповіту від 25 липня 2018 р. посвідченого приватним нотаріусом Борівського районного нотаріального округу Харківської області Бондаренко О.І., зареєстрованого в реєстрі за № 1320, вбачається, що ОСОБА_2 все своє майно, де б таке не було та з чого б воно не складалось, і, взагалі все те, що на день смерті буде йому належати та на що він за законом матиме право, заповів ОСОБА_1 (а.с.8). Копією Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) підтверджується, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не відкривалася (а.с.9). З копії Державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_4 вбачається, що ОСОБА_3 є власником земельної ділянки площею 5,0631 га, розташованої на території Підвисочанської сільської ради Борівського району Харківської області (а.с.10).

4. Релевантні джерела права й акти їх застосування

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

5. Мотиви, з яких виходить суд при ухваленні рішення

Як вбачається із встановлених судом обставин, ОСОБА_2 склав заповіт на користь позивача ОСОБА_1

Матеріалами справи встановлено, що після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно.

Суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 сплив 26 січня 2019 року, а позов до суду ОСОБА_1 пред'явила 18 березня 2019 року, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов'язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід'ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв'язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Аналогічні правові висновки висловив Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 року по справі № 681/203/17-ц.

Суд визнає поважними прични пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, а саме: необізнаність про смерть спадкодавця та наявність заповіту.

Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом.

6. Висновки суду за результатами розгляду справи

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне позов задовольнити і визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 81, 200, 206, ч. 3 ст. 211, ч. 2 ст. 247, 264, 265, 273, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, на підставі ст.ст.1261,1270,1272 Цивільного Кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Підвисочанської сільської ради Борівського району Харківської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1, місце проживання: АДРЕСА_2), додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4, на 3 (три) місяці після набрання рішенням законної сили.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення суду може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги через Борівський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Гуляєва Г. М.