Провадження №: 2/752/1127/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.11.2019 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.,

за участі секретаря судового засідання Рєзнік В.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа Головне управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

11.12.2017 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Київської міської ради, третя особа Головне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на спадкове майно.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 11.12.2017 року відкрито провадження у справі.

04.09.2019 року позивач ОСОБА_1 подав заяву про зміну предмету позову, просив визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

11.09.2019 року Голосіївським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження, призначено справу до судового розгляду.

В обґрунтування заявлених вимог, з урахуванням заяви про зміну предмета позову, позивачем зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся ОСОБА_2 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_1 . На його ім`я померлою залишено заповіт, посвідчений державним нотаріусом Другої київської державної нотаріальної контори Новицькою Р.М. 07.07.2006 року за № 6-1682. Після її смерті відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1 . Влітку 2017 року звернувся до Другої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак спадкову справу не було відкрито, жодних документів не видано у зв`язку з тим, що у його паспорті не було вклеєно фото, як усно пояснила нотаріус, паспорт вважався недійсним. Після вирішення проблем з паспортом, 24.11.2017 року звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Присяжнюк О.М. із заявою про прийняття спадщини, але відповідно до постанови № 107/02-31 від 24.11.2017 року йому було відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки спадщину не було прийнято у встановлений законом шестимісячний термін.

Строк для прийняття спадщини пропустив у зв`язку з тим, що його паспорт виявився недійсним, про що він не був обізнаним, оскільки користувався ним весь час з моменту отримання і ніяких проблем не мав. Фактично перше звернення до нотаріуса Другої київської державної нотаріальної контори мало місце у строки визначені законом для прийняття спадщини, однак у зв`язку із зазначеною вище обставиною не зміг подати заяву.

На час смерті бабусі ОСОБА_2 фактично проживав разом з нею та своєю дружиною і малолітніми дітьми у квартирі АДРЕСА_1 , яку йому заповідала бабуся. В зазначеній квартирі, що є єдиним їхнім житлом проживає і станом на теперішній час зі своєю родиною, несе витрати по сплаті житлово-комунальних послуг. Факт його проживання підтверджується актом складеним 12.10.2017 року комісією у складі: мешканців квартир № 8 ОСОБА_9, № 9 ОСОБА_10, № 20 ОСОБА_11, двірника ОСОБА_5 у присутності майстрів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 і засвідченого 13.10.2017 року начальником ЖЕО-111 ОСОБА_12 Просив визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судовому засіданні сторони відсутні.

Позивач подав суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, зазначивши, що заявлений позов підтримує, просив його вимоги задовольнити.

Відповідач Київська міська рада, явку свого представника у судове засідання не забезпечили, просили справу розглядати за їх відсутності.

28.02.2019 року направили на адресу суду відзив. Зазначили, що позивачем не надано доказів щодо існування перешкод для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку у разі встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, а тому вимога про визнання за позивачем права власності є передчасною та не підлягає задоволенню.

24.09.2019 року відповідачем Київською міською радою отримано копію заяви про зміну предмету позову. Відзиву або заперечень з приводу зазначеної заяви до суду не надоходило.

Третя особа Головне управління юстиції у м. Києві направили на адресу суду пояснення, просили розглянути справу за відсутності їх представника, відповідно до вимог чинного законодавства.

Врахувавши думку учасників, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 (а.с. 5).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1 .

Померла ОСОБА_2 була бабусею позивача ОСОБА_1 .

На ім`я ОСОБА_1 померлою ОСОБА_2 залишено заповіт, посвідчений державним нотаріусом Другої київської державної нотаріальної контори Новицькою Р.М. 07.07.2006 року за № 6-1682 (а.с. 6).

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Присяжнюк О.М. вх. № 107/02-31 від 24.11.2017 року, ОСОБА_1 відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини та у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру, яка залишилася після ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с. 10).

Відповідно до вимог п. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивачем зазначено, що строк для прийняття спадщини пропустив у зв`язку з тим, що його паспорт виявився недійсним, про що він не був обізнаним, оскільки користувався ним весь час з моменту отримання і ніяких проблем не мав. Фактично перше звернення до нотаріуса Другої київської державної нотаріальної контори мало місце у строки визначені законом для прийняття спадщини, однак у зв`язку із зазначеною вище обставиною не зміг подати заяву. На час смерті бабусі ОСОБА_2 фактично проживав разом з нею та своєю дружиною і малолітніми дітьми у квартирі АДРЕСА_1 , яку йому заповідала бабуся. В зазначеній квартирі, що є єдиним їхнім житлом проживає і станом на теперішній час зі своєю родиною, несе витрати по сплаті житлово-комунальних послуг.

За даними акту складеного 12.10.2017 року комісією у складі: мешканців квартир № 8 ОСОБА_9 , № 9 ОСОБА_10 , № 20 ОСОБА_11, двірника ОСОБА_5 у присутності майстрів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 і засвідченого 13.10.2017 року начальником ЖЕО-111 ОСОБА_12 , ОСОБА_1 проживає у квартирі АДРЕСА_1 з 2012 року по теперішній час (а.с. 11).

На думку суду, позивач ОСОБА_1 пропустив строк для подання ним заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки дійсно потребував часу для оформлення паспорту, проживав з бабусею з 2012 року і до дня її смерті. Крім того, померлою ОСОБА_2 за життя залишено заповіт на ім`я онука ОСОБА_1 відносно квартири АДРЕСА_1 , в якій позивач ОСОБА_1 проживає станом на теперішній час разом з дружиною та двома малолітніми дітьми, несе витрати по утриманню квартири, яка є єдиним житлом їхньої родини.

З огляду на викладене, заявлений позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є обгрунтованим та відповідає вимогам закону, а звідси і підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1233, 1234, 1235,1270,1272 ЦК України, ст. ст. 4, 5, 6, 12, 13, 81, 265, 268, 273 ЦПК України, суд -

вирішив:

позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа Головне управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Продовжити ОСОБА_1 строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до трьох місяців з моменту набрання чинності рішенням суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційноїі нстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга подаєтьсядо суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, яким ухвалено оскаржуване рішення.

Суддя К.Г.Плахотнюк