КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №756/8507/16-ц головуючий у суді І інстанції: Луценко О.М.
провадження №22-ц/824/6923/2019 головуючий у суді ІІ інстанції: Сушко Л.П.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

03 квітня 2019 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Сушко Л.П., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 26 лютого 2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторинг Фінанс» до ОСОБА_3 про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 26 лютого 2019 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторинг Фінанс» задоволено.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням ОСОБА_3 25 березня 2019 року подав апеляційну скаргу, одночасно порушуючи питання про звільнення його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

В обґрунтування ОСОБА_3 вказав, що він не повинен сплачувати судовий збір за подання апеляційної скарги, оскільки суд першої інстанції неправомірно стягнув з нього судові витрати на користь позивача. Також скаржник вказав, що позивач був звільнений звід сплати судового збору за подання позовної заяви на підставі п.6 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір».

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до змісту статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

За змістом статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином у клопотанні про звільнення від сплати судового збору заявник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Як вбачається з матеріалів справи позивач просив стягнути з відповідача 492677,93 грн. завданої майнової шкоди.

Разом з тим, зі змісту самої позовної заяви та з матеріалів справи убачається, що позивач вважає, що така майнова шкода завдана внаслідок вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» (у редакції від 26.09.2015, яка діяла, станом на дату подання позовної заяви) від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Однак, посилання ОСОБА_3 на п.6 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» судом відхиляються, оскільки ОСОБА_3 є відповідачем у справі, у той час як указана норма закону поширюється виключно на позивачів.

Доводи скаржника про те, що суд першої інстанції неправомірно стягнув з нього судові витрати на користь позивача також не можуть слугувати підставою для звільнення скаржника від сплати судового збору.

Враховуючи встановлений законом обов'язок сплатити судовий збір та відсутність у відповідача пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами позивача стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

За таких обставин у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 26 лютого 2019 року необхідно відмовити.

Відповідно до п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.1.6 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_3 оскаржує судове рішення повністю.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю «Факторинг Фінанс», ціна позову складає 492677,93 грн.

Відповідно до п.1.1. ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції від 26.09.2015, яка діяла, станом на дату подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Таким чином, судовий збір, що мав бути сплачений при поданні позову до суду, складав 7390,17 грн.

Відтак, особі, яка подала апеляційну скаргу на рішення суду, необхідно сплатити судовий збір у розмірі 11085,25 грн. (7390,17 грн. * 150% = 11085,25 грн.).

Відповідно до реквізитів рахунку на 2019 рік для сплати судового збору за подання апеляційної скарги на судове рішення до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися на рахунок: отримувач коштів: УК у Солом'янському районі; код за ; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); МФО Банку: 899998; Р/Р № 0024.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Таким чином, особі, яка подала апеляційну скаргу, необхідно надати суду апеляційної інстанції докази сплати судового збору у розмірі 11085,25 грн., або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За таких обставин підстави для відкриття апеляційного провадження у справі відсутні, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху із наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 26 лютого 2019 року та відстрочення його сплати до ухвалення судового рішення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 26 лютого 2019 року залишити без руху, і надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення особі, яка подала апеляційну скаргу, ухвали.

Роз?яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду Л.П. Сушко