КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2019 року

справа 761/15012/19

провадження № 22-ц/824/12636/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Лапчевської О.Ф.,

при секретарі: Щербенко А.С.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського районного м. Києва»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 24 червня 2019 року у складі судді Притули Н.Г. у справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» про зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

В квітні 2019 року позивач звернулась до суду із позовом до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» в якому просила усунути порушення права у вільному доступі до підвального приміщення, а саме зобов`язати відповідача надати їй вільний доступ до підвального приміщення шляхом забезпечення можливості виготовити дублікати ключів до підвальних приміщень у будинку АДРЕСА_1 .

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 24 червня 2019 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

В поданій апеляційній скарзі позивач просить рішення суду скасувати, ухвалити нове про задоволення позовних вимог. Судові витрати покласти на відповідача.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що право вільного доступу до допоміжних приміщень будинку передбачено законом. Обмеження доступу до підвального приміщення встановлюється загальними зборами співвласників будинку, проте таке рішення зборами не приймалось. Зазначає, що виконання обов`язку співвласника про негайне повідомлення управителя про виявлені несправності майна та аварійні ситуації неможливе за відсутності доступу до такого майна (підвалу). Знаходження у співвласника дублікату ключа не підтверджує використання приміщення не за призначенням.

Про зміну виконавців послуг з утримання будинків, споруд, об`єктів благоустрою прибудинкових територій дізналась лише з відзиву на позов відповідача.

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Посилається на те, що відповідачем здійснюється утримання багатоквартирного будинку, а також його підвальних приміщень у відповідності до вимог чинного законодавства, що не передбачає надання мешканцям/співвласникам будинку ключів та доступу до внутрішньо будинкових комунікацій поза його вимогами. Вказує на неправомірність вимог позивача щодо надання їй виключного права доступу до допоміжного приміщення. Зазначає, що розпорядження спільним майном багатоквартирного будинку, встановлення, зміна та скасування обмежень щодо користування ним регламентується законом та рішенням зборів співвласників , відтак ні балансоутримувач, ні виконавці послуг не наділені правом розпорядження спільним майном багатоквартирного будинку, встановлення, зміни та скасування обмежень щодо користування ним.

В судовому засіданні позивач апеляційну скаргу підтримала, просила її задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, місце, дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, направив клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції виходив із того, що не встановлено відсутність доступу позивача як співвласника допоміжних приміщень будинку до таких приміщень, оскільки виконавцем послуг виконуються положення законодавства та зазначається місце зберігання ключів від підвального приміщення. Крім того, на позивача не покладено обов`язок утримувати приміщення та усувати аварійні ситуації.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 .

08.05.2013 року між ОСОБА_1 та Комунальним підприємством «Керуюча дирекція «Шевченківської районної у м.Києві ради» укладено договір №719 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

14.11.2018 року ОСОБА_1 звернулася із заявою до ВОП «Шулявка» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» в якій просила надати можливість виготовити дублікат ключа від замка до клітки в підвал будинку № 14 (а.с.13).

Листом від 11.12.2018 року головний інженер ВОП «Шулявка» повідомив позивача, що згідно п.3.3.5 наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005 року вхідні двері в технічний підвал, підвали повинні бути замкнені (ключі зберігаються у виконавця послуг), з метою унеможливлення потрапляння сторонніх осіб до приміщень в яких розміщене технологічне обладнання, а тому ключі від підвалу не можуть бути надані (а.с.16).

Згідно з Договором №917 від 20.12.2018 року про надання послуг з утримання будинків, споруд та об`єктів благоустрою і прибудинкових територій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного мікрорайону «Шулявка» Шевченківського району м. Києва, укладеного між КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Фасад Констракшн», виконавцем зазначених послуг по будинку АДРЕСА_1 з 01.01.2019 року є Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Фасад Констракшн».

Згідно зі ст. 382 ЦК України, усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку.

Відповідно до приписів статей 368, 369 ЦК України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14 травня 2015 року N 417-VIII, спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.

Відповідно до п.2 ч. 1 ст. 1 Закону допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення)

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники мають право:

1) вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників;

2) брати участь в управлінні багатоквартирним будинком особисто або через представника;

3) одержувати інформацію про технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку, умови його утримання та експлуатації, витрати на утримання спільного майна багатоквартирного будинку та надходження, отримані від його використання;

4) безоплатно одержувати інформацію про суб`єктів права власності на всі квартири та нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку і площу таких квартир та приміщень у порядку і межах, визначених законом;

5) ознайомлюватися з рішеннями (протоколами) зборів співвласників, листками опитування, робити з них копії;

6) на відшкодування винною особою збитків, завданих спільному майну багатоквартирного будинку, у розмірі, що відповідає частці кожного співвласника;

7) інші права, визначені законом.

Крім того, реалізація співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників.

Відповідно до Конституції України всі суб`єкти права власності рівні перед законом.

У багатоквартирних будинках, власники квартир є рівноправними співвласниками допоміжних приміщень. Вони є рівними у праві володіти, користуватися і розпоряджатися допоміжними приміщеннями. Ніхто з власників квартир не має пріоритетного права користуватися та розпоряджатися цими приміщеннями,

Надання виключного права доступу до підвального приміщення призведе в майбутньому до порушень прав інших співмешканців будинку

Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 р. допоміжні приміщення житлового будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування мешканців будинку.

Відповідно до п. 3.3.5. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 р. утримання жилих будинків та прибудинкових територій вхідні двері в технічний підвал, підвал повинні бути замкнені (ключі зберігаються у виконавця послуг, про місце зберігання робиться спеціальний напис на дверях).

Доступ представників виконавця послуг до транзитних інженерних комунікацій, що проходять через приміщення, повинен бути забезпечений у будь - який час доби.

За п. 3.3.6. Правил заборонено використовувати технічні підвали та підвали не за призначенням.

Таким чином , не передбачено надання мешканцям/співвласникам будинку ключів та доступу до внутрішньо будинкових комунікацій.

Відповідно до пункту 3 статті 4 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14 травня 2015 року №417-VIII (далі - Закон 417) встановлено, якщо квартира або нежитлове приміщення належить більш як одному співвласникові, реалізація прав та виконання обов`язків співвласниками квартири або нежитлового приміщення, включаючи участь в управлінні багатоквартирним будинком, здійснюються в порядку, передбаченому законодавством для реалізації права спільної власності.

Статтею 6 Закону 417 визначені права співвласників багатоквартирного будинку, зокрема, співвласники мають право вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників.

Стаття 10 Закону 417 визначено, що співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею.

Законом 417 до повноважень зборів співвласників віднесено прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про розпорядження спільним майном багатоквартирного будинку, встановлення, зміну та скасування обмежень щодо користування ним.

За рішенням зборів співвласників повноваження щодо прийняття рішень стосовно спільного майна, яким користується лише певна група співвласників (співвласники квартир та нежитлових приміщень, розташованих в одному під`їзді або секції багатоквартирного будинку, тощо), за умови що при цьому не порушуються права інших співвласників, можуть бути передані цій групі співвласників.

Таким чином, порядок розпорядження спільним майном багатоквартирного будинку, встановлення, зміна та скасування обмежень щодо користування ним регламентується Законом 417 та здійснюється виключно за рішенням зборів співвласників.

А, відтак, ні балансоутримувач багатоквартирного будинку - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», ні виконавці послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій - товариство з обмеженою відповідальністю «Індустріальний будівельний холдинг» та товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» не наділені правом розпорядження спільним майном багатоквартирного будинку, встановлення, зміни та скасування обмежень щодо користування ним.

Відсутність дубліката ключа до підвального приміщення не означає відсутність доступу до нього, а відтак не свідчить про порушення права позивача на вільний доступ до допоміжних приміщень будинку.

Матеріали справи також не містять відомостей, які б підтвердили, що позивача обмежують у вільному доступі чи користуванні спільним майном.

Крім того, законодавством не передбачено обов`язку виконавцем послуг надання можливості співвласникам багатоквартирного будинку виготовлення дублікату ключів до допоміжних приміщень.

Судом першої інстанції також правильно зазначено, що для виконання позивачем свого обов`язку , а саме: повідомлення Виконавця послуг про аварійну ситуацію, дублікат ключа не потрібен.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду та не впливають на їх правильність, а тому не можуть бути прийняті до уваги.

Положеннями ч.1 ст.375 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів дійшла до висновку, що судом першої інстанції повно з`ясовані обставини справи, оцінені надані сторонами докази, правильно застосовані норми матеріального права та не допущено порушень норм процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення спору по суті, тому колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції та задоволення апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 24 червня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови виготовлено 04.11.2019 року.

Суддя-доповідач

Судді