Провадження № 2/200/3297/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

25 жовтня 2019 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого судді: Женеску Е.В.

за участю секретаря: Яковенко А.С.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Дніпропетровської філії ПАТ «Укртелеком»до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

17 липня 2018 року позивач Публічне акціонерне товариство «Укртелеком» в особі Дніпропетровської філії ПАТ «Укртелеком»звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із зазначеним позовом.

В обґрунтування позову зазначив, що вироком Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 04.07.2018 року по справі № 200/9871/18 відповідача ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, а саме, 16.03.2018 знаходячись біля будинку № 16 на перехресті вул. Одоєвського та вул.Болгарської у м. Дніпро, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_1 викрав майно, яке належить ПАТ «Укртелеком», а саме: фрагмент телефонного кабелю типу ТПП 500x2x0,4 загальною довжиною 40 метрів; загальною вартістю 1941,20 грн. Крім того, вартість ремонтних робіт, проведених позивачем, склала 6412,24 грн. Отже, загальний розмір майнової шкоди складає 8353,44 грн.

Позивач просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням, у розмірі 8353,44 грн.

Ухвалою судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська Женеску Е.В. від 29 жовтня 2018 року відкрито провадження у цивільній справі та визначено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

Представник позивача надав суду заяву, в якій проти заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідач про розгляд справи повідомлений належним чином, відзиву на позовну заяву не надав.

Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 25 жовтня 2019 року постановлено розглядати справу заочно на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Судом встановлено наступне.

Вироком Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 04.07.2018 року по справі № 200/9871/18 провадження № 1кп-200/565/18 відповідача ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.

Згідно вироку суду, 16.03.2018 року знаходячись біля будинку № 16 на перехресті вул. Одоєвського та вул.Болгарської у м. Дніпро, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_1 викрав майно, яке належить ПАТ «Укртелеком», а саме: фрагмент телефонного кабелю типу ТПП 500x2x0,4 загальною довжиною 40 метрів; на загальну суму 1941,20 грн.

Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Об`єктом даного кримінального правопорушення є право власності на лінійно- кабельні споруди, предметом - кабельні лінії зв`язку, які входять до складу лінійно- кабельної споруди, збудованої згідно проектної документації та охоронюваної згідно ч.2 ст. 10 Закону України «Про телекомунікації» та Правил охорони ліній електрозв`язку, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 29.01.1996 року №135 зі змінами та доповненнями. Сам кабель є складовою кабельних ліній зв`язку та безпосередньо використовується для організації кабельного зв`язку. Наслідки кримінального правопорушення - переривання зв`язку.

Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; зокрема відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Згідно з ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного суду України № 6 від 27.03.2017 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» - при визначенні розміру відшкодування шкоди, заподіяної майну, незалежно від форм власності, зокрема, слід враховувати, що відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов`язку надати річ того ж роду і якості, виправити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі, застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювана шкоди. Як при відшкодуванні в натурі, так і при відшкодуванні заподіяних збитків грішми потерпілому на його вимогу відшкодовуються неодержані доходи у зв`язку з заподіянням шкоди майну.

В результаті скоєння відповідачем злочину, позивачем ПАТ «Укртелеком» було здійснено ремонтні роботи з відновлення функціонування ТЗТМ для забезпечення надання телекомунікаційних послуг на загальну суму 6412,24 грн., що підтверджується довідкою про сукупну вартість ремонтних робіт від 04.07.2018 року.

Отже, загальна вартість майнової шкоди, заподіяної злочином з урахуванням вартості ремонтних робіт становить 8353,44 гривень, що складається з: вартості кабелю - 1941,20 гривні, вартості ремонтних робіт у сумі - 6412,24 гривень.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначаються відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

З огляду на те, що вина відповідача у скоєнні злочину доведена, також судом враховується, право особи, якій завдано збитків у результаті порушення її права, на їх відшкодування, зокрема у вигляді витрат, які позивач зробив для відновлення свого порушеного права, тому суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 12, 81, 133, 141, 258, 259, 263-268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Дніпропетровської філії ПАТ «Укртелеком»до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Дніпропетровської філії ПАТ «Укртелеком»(, п/р НОМЕР_1 у ПАТ «ПУМБ» м.Київ, МФО 334851) матеріальну шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням, у розмірі 8353,44 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 704,80 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Пунктом 15.5 Перехідних положень ЦПК України передбачено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: Е.В. Женеску