ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1140/19 Справа № 212/6728/17 Суддя у 1-й інстанції - Козлова Ю.В. Суддя у 2-й інстанції - Єлізаренко І. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2019 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Єлізаренко І.А.,

суддів Красвітної Т.П., Свистунової О.В.,

за участю секретаря Черкас Є.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» на рішення Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 травня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» про зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до АТ «Криворізька теплоцентраль» про зобов'язання вчинити певні дії.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилалася на те, що з 24 квітня 2014 року вона працювала на посаді начальника відділу кадрів ДП «Криворізька теплоцентраль», правонаступником якого є відповідач - АТ «Криворізька теплоцентраль» (надалі АТ «КТЦ»). Наказом №189-к від 27 червня 2017 року вона була звільнена із займаної посади за ч.3 ст.38 КЗпП України. 05 липня 2017 року нею отримано довідку про доходи за період з 01 січня 2017 року по 27 червня 2017 року, з якої їй стало відомо, що за червень 2017 року їй було нараховано до виплати 46 386,07 грн. Вказувала, що у період з 19 червня 2017 року до 27 червня 2017 року вона знаходилася на лікарняному, та у зв'язку з відсутністю листків про тимчасову непрацездатність в лікарняних закладах міста Кривого Рогу, своєчасно не надала відповідний документ роботодавцю. Замість цього нею було надано довідку про тимчасову непрацездатність № 329. У вересні 2017 року їй було видано належним чином оформлений листок непрацездатності серії АДК № 414247, замість тимчасової довідки № 329, який вона направила на адресу відповідача, та просила здійснити відповідні розрахунки. Отримавши поштою розрахунковий листок за червень 2017 року, нею встановлено, що їй було нараховано заробітну плату з порушенням вимог Кодексу законів про працю України, Закону України «Про оплату праці» та Колективного договору між роботодавцем та колективом працівників Державного підприємства «Криворізька теплоцентраль» на 2016-2018 роки. Так, відповідно до розрахункового листка за червень нараховано оклад в сумі 3263,39 грн., надбавка за збільшений обсяг - 1631,70 грн. надбавка за високі досягнення в праці -979,02 грн., надбавка за безперервний стаж роботи в електроенергетичній галузі - 163,17 грн., індексація заробітної плати - 26,07 грн., премія нарахована в сумі 60,37 грн., та складає 1%. Вважає, що роботодавець неправомірно зменшив розмір премії з 43% до 1%, а тому просила зобов'язати відповідача нарахувати їй виробничу премію в розмірі 43% на посадовий оклад з урахуванням доплат і надбавок.

Рішенням Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 травня 2018 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено. Зобов'язано АТ «Криворізька теплоцентраль» нарахувати за червень 2017 року ОСОБА_1, яка працювала на посаді начальника відділу кадрів, виробничу премію в розмірі 43% на посадовий оклад з урахуванням доплат і надбавок. Стягнуто з АТ «Криворізька теплоцентраль» на користь держави судовий збір 704,80 грн.

В апеляційній скарзі АТ «Криворізька теплоцентраль» просили рішення суду скасувати, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити (а.с.97-101).

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду залишити без змін, посилаючись на його законність та обгрунтованість (а.с.118-121).

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно ч.1 ст. 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 з 24 квітня 2014 року перебувала у трудових відносинах з ДП «Криворізька теплоцентраль», правонаступником якого є відповідач АТ «Криворізька теплоцентраль», та займала посаду начальника відділу кадрів.

Наказом (розпорядженням) від 27 червня 2017 року про припинення трудового договору (контракту) ОСОБА_1 було звільнено за ч.3 ст. 38 КЗпП України, за власним бажанням (а.с.9).

В період з 19 червня 2017 року по 27 червня 2017 року позивач ОСОБА_1 перебувала на лікарняному, що підтверджено листом непрацездатності виданого КЗ «Криворізька міська лікарня №2» ДОР, серія АДК №414247 (а.с.11).

Згідно розрахункового листа за червень 2017 року, наданого ПАТ «Криворізька теплоцентраль», ОСОБА_1 нараховано 57734,13 грн., в тому числі премію у сумі 60,37 грн. ( а.с.4, 5).

Відповідно до ч. 3 ст. 21 КЗпП України особливою формою трудового договору є контракт, в якому строк його дії, права, обов'язки і відповідальність сторін (у тому числі матеріальна), умови матеріального забезпечення і організації праці працівника, умови розірвання договору, у тому числі дострокового, можуть встановлюватися угодою сторін. Сфера застосування контракту визначається законами України.

Відповідно до ст.10 Кодексу законів про працю України, колективний договір укладається на основі чинного законодавства, прийнятих сторонами зобов'язань з метою регулювання виробничих, трудових і соціально-економічних відносин і узгодження інтересів трудящих, власників та уповноважених ними органів.

Відповідно до ст.13 Кодексу законів про працю України, у колективному договорі встановлюються взаємні зобов'язання сторін щодо регулювання виробничих, трудових, соціально-економічних відносин, зокрема: нормування і оплати праці, встановлення форм, системи, розмірів заробітної плати та інших видів трудових виплат (доплат, надбавок, премій та ін.).

Відповідно до ст.18 Кодексу законів про працю України, положення колективного договору поширюються на всіх працівників підприємства, установи, організації незалежно від того, чи є вони членами професійної спілки, і є обов'язковими як для власника або уповноваженого ним органу, так і для працівників підприємства, установи, організації.

Статтею 97 КЗпП України передбачено, що форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами.

Згідно ст. 5 Закону України "Про оплату праці" організація оплати праці здійснюється, зокрема, на підставі колективних договорів.

Статею 15 вказаного закону передбачено, що форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною, галузевими (міжгалузевими) і територіальними угодами.

Як вбачається з матеріалів справи, між роботодавцем та колективом працівників ПАТ "Криворізька теплоцентраль" укладено колективний договір на 2016-2018 роки, який зареєстровано 18 квітня 2016 року Виконкомом жовтневої районної у місті Ради, за реєстровим № 31 (а.с.12).

Позивач до звільнення обіймала посаду начальника відділу кадрів підприємства.

Розділом І Положення про преміювання працівників ПАТ "Криворізька теплоцентраль"(додаток 5.5. до Колективного договору ) передбачений порядок преміювання керівників, професіоналів, фахівців та службовців підприємства (а.с.25).

Пунктом 1.5 Положення передбачено, що виробнича премія нараховується в розмірі до 43% на посадовий оклад (тарифну ставку) з урахуванням доплат і надбавок, враховуючи фінансовий стан підприємства.

Розділом 4 «Перелік недоліків у роботі, за наявності яких розмір премії знижується або премія не виплачується» Положення про преміювання працівників державного підприємства «Криворізька теплоцентраль» додатку 5.5. до Колективного договору чітко і вичерпно визначені недоліки згідно з якими розмір премії може бути зменшено або взагалі не виплачуватись :

- у випадку невиконання або неналежного виконання працівником своїх посадових

обов'язків, встановлених трудовим договором, посадовою інструкцією,

Правилами внутрішнього трудового розпорядку, іншими локальними

нормативними актами підприємства, наказами й розпорядженнями

уповноважених осіб, у тому числі в результаті порушення правил техніки безпеки,

виробничих та технологічних інструкцій, встановлених строків виконання або

здачі робіт, підготовка та надання звітності, невиконання правил охорони праці,

безпеки руху, технічної експлуатації тощо;

- у випадку, коли на працівників було накладено дисциплінарне стягнення (догана), заходи заохочення (в тому числі одноразові премії) на протязі звітного місяця не застосовуються;

-за прогул або відсутність на робочому місці без поважних причин більше трьох годин протягом робочого дня;

-за появу на роботі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп'яніння;

- у випадку втрати, пошкодження й заподіяння шкоди майну підприємства або інше заподіяння збитків діями працівника;

-вчинення грубих порушень правил техніки безпеки, виробничих та технологічних інструкцій;

-допущення аварії та браку у роботі;

-шераціональне використання робочого часу.

У випадку виробничого травматизму начальник, структурного підрозділу позбавляється премії повністю ( а.с.12-29).

В п.8 Пленуму Верховного суду України №13 від 24 грудня 1999 року "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці" роз"яснено, при вирішення спорів про виплату премій, винагород за підсумками роботи чи вислугу років, надбавок і доплат необхідно виходити з нормативно-правових актів, якими визначено умови та розмір цих виплат. Працівники, на яких поширюються зазначені нормативно-правові акти, можуть бути позбавлені таких виплат (або розмір останніх може бути зменшено) лише у випадках і за умов, передбачених цими актами. З мотивів відсутності коштів у проведенні вказаних виплат може бути відмовлено в тому разі, коли вони обумовлені в зазначених актах наявністю певних коштів та фінансування.

Відповідачем не надано підтверджень, що ОСОБА_1 у червні 2017 року були здійснені порушення під час виконання своїх посадових обов'язків, що визначалися б як підстава для зменшення розміру премії. Підстави, що перелічені у розділі 4 Додатку 5.5. Колективного договору є вичерпними і розширеному тлумаченню не підлягають.

Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про безпідставне зменшення роботодавцем позивачу розміру премії з 43% до 1%, зобов'язавши АТ «Криворізька теплоцентраль» нарахувати за червень 2017 року ОСОБА_1 виробничу премію в розмірі 43% на посадовий оклад з урахуванням доплат і надбавок.

Зазначені висновки суду відповідають обставинам справи, узгоджуються з нормами матеріального та процесуального права, які правильно застосовані судом першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги стосовно того, що позивач перебувала на лікарняному у період з 16 червня 2017 року по 27 червня 2017 року у зв'язку із хворобою, а відтак у підприємства не було правових підстав для нарахування премії у розмірі 43% колегія суддів не приймає до уваги, оскільки перебування на лікарняному не є підставою для зниження розміру премії в силу розділу 4 Положення про преміювання працівників державного підприємства «Криворізька теплоцентраль» додатку 5.5. до Колективного договору.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Пунктом 5.4 Колективного договору встановлено, що премія нараховується працівникам спискового складу на заробітну плату, обчислену за посадовими окладами за фактично відпрацьований час у звітному періоді.

Як вбачається із розрахункового листка за червень 2017 року ОСОБА_1 відпрацювала в червні 2017 року 8 днів, а тому нарахування премії відповідачем повинно бути здійснено, виходячи з норми встановленої пунктом 1.4 Додатку 5.5. до Колективного договору.

Доводи апеляційної скарги стосовно того, що п.5.6 Положення про преміювання працівників ПАТ "Криворізька теплоцентраль" передбачено, що працівникам, звільненим за власним бажанням, які відпрацювали неповний місяць на дату звільнення, премія не нараховується є безпідставними з огляду на наступне.

Матеріали справи містять заяву позивача про звільнення за ч.3 ст. 38 КЗпПУкраїни, на підставі якої відповідачем видано наказ (розпорядження) від 27 червня 2017 року про припинення трудового договору (контракту) (а.с.8, 9).

27 червня 2017 року було останнім робочим днем місяця, оскільки з 28 червня 2017 року по 30 червня 2017 року на підприємстві були офіційні вихідні дні (розпорядження Кабінету міністрів від 16 листопада 2016 року № 850 "Про перенесення робочих днів у 2017 році"). Отже, позивач перебувала у трудових відносинах з відповідачем повний робочий місяць.

Посилання в апеляційній скарзі на порушення судом норм матеріального права не знайшли свого підтвердження в ході апеляційного розгляду справи.

Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Рішення суду відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Приведені в апеляційній скарзі інші доводи зводяться до тлумачення діючого законодавства, незгоди з рішенням суду, переоцінки висновків рішення суду та не спростовують правильність рішення суду першої інстанції.

Будь-яких інших доказів, що спростовують правильність рішення суду в апеляційній скарзі не наведено, тому рішення суду підлягає залишенню без змін, а апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» - залишити без задоволення.

Рішення Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 травня 2018 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя

Судді