Справа № 618/1154/19
Провадження № 2/618/262/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2019 року

Дворічанський районний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді Буніна Є. О.,

за участю секретаря судового засідання Фролова А. О.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у підготовчому засіданні в залі суду в смт Дворічна цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що у них різні характери та погляди на життя, спільне господарство вони не ведуть, з квітня 2019 року шлюбні відносини не підтримують, їх шлюб носить формальний характер.

Позивач ОСОБА_1 в підготовче засідання не з`явилася, надала заяву, в якій підтримала позовні вимоги та просила розглянути справу в її відсутність.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче засідання не з`явився, надав заяву, в якій позовні вимоги визнав частково, зазначивши, що проти розірвання шлюбу він не заперечує, але не має можливості сплатити судовий збір в зв`язку зі скрутним матеріальним становищем та заперечує, щоб позивачка після розірвання шлюбу залишила прізвище ОСОБА_3 , просив розглянути справу в його відсутність.

За результатами підготовчого провадження на підставі повідомлених позивачем обставин справи, наданих ним доказів, встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини.

Сторони зареєстрували шлюб 22 лютого 2003 року, що підтверджується повторним свідоцтвом про шлюб, виданим 01 жовтня 2019 року Куп`янським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 7 (а. с. 7).

Від подружнього життя спільних неповнолітніх дітей вони не мають.

Подружжя спільного господарства не веде, подружні стосунки вони не підтримують, їх шлюб носить формальний характер. Конфлікт має не тимчасовий характер, примирення між ними неможливе.

За таких обставин суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження їх сім`ї неможливі і будуть суперечити їхнім інтересам, що мають істотне значення, тому, згідно зі ст. 112 СК України, їх шлюб підлягає розірванню.

Після розірвання шлюбу позивач бажає залишити прізвище ОСОБА_3 .

Що ж стосується заперечень відповідача проти того, щоб позивачка після розірвання шлюбу залишила собі шлюбне прізвище ОСОБА_3 , то суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Таким чином, зміна шлюбного прізвища на дошлюбне або залишення на шлюбному прізвище залежить виключно від волевиявлення особи, яка змінила своє дошлюбне прізвище на шлюбне, а тому заперечення відповідача є недоречними та такими, що не відповідають положенням чинного законодавства.

Щодо вирішення питання про розподіл судових витрат, враховуючи твердження відповідача про своє скрутне матеріальне становище, суд зазначає наступне.

Частина 3 ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачають, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою звільнити її від сплати судового збору.

Клопотання про звільнення від сплати судового збору відповідач не надав, окрім того, не надав до суду жодних доказів на підтвердження свого скрутного матеріального становища, у зв`язку з чим суд вважає, що підстав для його звільнення від сплати судового збору немає.

Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

При цьому, відповідно до вимог ч. 2 ст. 206 ЦПК України суд роз`яснює відповідачу наслідки визнання позову, передбачені ч. 4 цієї статті.

Судом встановлено, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

У відповідності до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у зв'язку з чим суд стягує з відповідача судовий збір на користь позивача.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 10, 11, 12, 13, 81, 89, 136, 141, 200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354, п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Розірвати шлюб, зареєстрований 22 лютого 2003 року Дворічанським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківської області, актовий запис № 7, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Дворічанським РВ ГУМВС України в Харківській області 23 грудня 2009 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , і ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Дворічанським РВ УМВС України в Харківській області 24 грудня 2003 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_4 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Дворічанським РВ ГУМВС України в Харківській області 23 грудня 2009 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Дворічанським РВ УМВС України в Харківській області 24 грудня 2003 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 (сорок) копійок судового збору.

Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище - ОСОБА_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду через Дворічанський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 (тридцяти) днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 (тридцяти) днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Є. О. Бунін