Провадження №: 2/752/3331/19
26.03.2019 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Плахотнюк К.Г.,
за участі секретаря судового засідання Веременко Т.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа Центр надання адміністративних послуг Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
13.12.2018 року ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом про визнання ОСОБА_3 таким, що втратив право користування житловим приміщенням.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачками зазначено, що квартира АДРЕСА_1 належить їм на праві приватної власності. У належній їм на праві власності квартирі зареєстрований колишній чоловік позивачки ОСОБА_2 - відповідач ОСОБА_3, який в квартирі не проживає, комунальні платежі не сплачує, в утриманні житла участі не бере та особистих його речей у квартирі не має. Відповідач з березня 2015 року не проживає в спірній квартирі, оскільки їх шлюб з ОСОБА_2 розірвано. З цього ж часу відповідач жодного разу в квартирі не з»явився, його місце проживання їм невідоме. Залишивши квартиру, відповідач не знявся з реєстраційного обліку в добровільному порядку, а тому просили визнати ОСОБА_3 таким, що втратив право користування належною їм на праві власності квартирою АДРЕСА_1
У судовому засіданні позивачки відсутні, подали до суду клопотання про розгляд справи без їх участі, повідомивши суд, що заявлені позовні вимоги до ОСОБА_3 підтримують, проти ухвалення заочного рішення не заперечують.
Третя особа - Центр надання адміністративних послуг Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації про дату, час та місце розгляду справи повідомлено судом належним чином.
Відповідач у судове засідання не з»явився повторно, про дату та місце судового засідання повідомлявся за зареєстрованим у встановленому законом порядку його місцем проживання, однак судову повістку повернуто до суду відділом зв»язку з зазначенням причин «за закінченням терміну зберігання. З огляду на викладене, суд ухвалив провести судовий розгляд справи за відсутності відповідача на підставі даних матеріалів справи, ухвалити заочне рішення відповідно до правил ст. ст. 280,281 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що заявлений позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивачкам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві часткової власності належить квартира АДРЕСА_1 (а.с.10,11-16).
У квартирі АДРЕСА_1 зареєстрований відповідач ОСОБА_3 (а.с.30).
За правилами ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб, а ст. 317 цього ж Кодексу передбачено, що власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до вимог ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, що не суперечать закону.
Позивачі, звертаючись до суду з позовом, стверрджували, що відповідач ОСОБА_3 був зареєстрований та проживав у належній їм на праві власності квартирі, оскільки перебував у зареєстрованому шлюбі з позивачкою ОСОБА_2, після розірвання якого залишив квартиру в березні 2015 року без поважних причин, витрати по утримання житлового приміщення не несе.
Зазначені позивачками обставини, як підстави позову підтверджені копією свідоцтва про реєстрацію шлюбу 14.08.1991 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4, копією рішення суду про розірвання 24.11.2010 року шлюбу ОСОБА_3 та ОСОБА_2, актами про непроживання ОСОБА_3 у квартирі АДРЕСА_1 від 01 вересня 2015 року, 01 жовтня 2016 року, 15 грудня 2018 року (а.с.8,9,17-19).
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім»ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім»ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
За відсутності у судовому засіданні відповідача, суд позбавлений можливості перевірити зазначені позивачками підстави для позову.
Зважаючи на те, що відповідач у справі не проживає на житловій площі за місцем реєстрації без поважних причин, а наявність будь-яких інших домовленостей між сторонами у справі щодо можливостей подальшого проживання відповідача у належному на праві власності позивачкам житловому приміщенні судом не встановлено, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заявлених позовних вимог.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 316,317,319,321,325,405 ЦК України, ст.ст.4,6,23,27,76,141,259,263,288 ЦПК України, суд -
позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа Центр надання адміністративних послуг Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 таким, що втратив право користування житловим приміщенням у квартирі АДРЕСА_1
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано , набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя К.Г. Плахотнюк