Справа № 234/5139/19
Провадження № 2/234/1981/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 березня 2019 року м. Краматорськ

Суддя Краматорського міського суду Донецької області Заборський В.О., перевіривши відповідність вимогам закону позовної заяви ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «По газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз», про стягнення заборгованості по заробітній платі, компенсації за втрату частини заробітної плати у зв'язку із порушенням термінів її виплати та середнього заробітку за час затримки розрахунку, -

В С Т А Н О В И В:

25.03.2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «По газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з урахуванням індексу інфляції: за квітень 2015 року 2014,54 грн., за травень 4151,27 грн., за червень 2015 року 2735,46 грн., а всього 8901,27 грн. та стягнення середнього заробітку за весь час затримки виплати належних сум з 01.07.2015 року по день винесення рішення.

Провадження по справі не може бути відкрито у звязку з тим, що в порушення ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, в позовній заяві заначено, що позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до п.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Позивач звернувся до суду крім стягнення заробітної плати, з вимогами про виплату компенсації за втрату частини заробітної плати у зв'язку із порушенням термінів її виплати та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Згідно ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», з 01.01.2019 року розмір ставки судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9605 грн.).

Однак, доказів сплати судового збору за позовною вимогою про стягнення середнього заробітку позивачем до позовної заяви не додано.

Що стосується звільнення позивача від сплати судового збору, з підстав вказаних нею у позовній заяві, то слід зазначити наступне.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» №3674-VI, цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору. Отже, саме Закон України №3674-VI є спеціальним законом, який визначає порядок сплати та звільнення від сплати судового збору та має пріоритет застосування у даних правовідносинах.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року №484-VIII внесено ряд змін до Закону України «Про судовий збір» та, зокрема, статтю 5 названого закону викладено в новій редакції. Вказані зміни набули чинності з 1 вересня 2015 року.

Так, статтею 5 Закону №3674-VI, чинного з 01.09.2015р., закріплено перелік осіб, які звільнені від сплати судового збору під час розгляду справи у всіх судових інстанціях. Зокрема, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 вказаного Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі: 1) у справах про стягнення заробітної плати; 2) поновлення на роботі.

Основні засади оплати праці працівників, які перебувають у трудових відносинах, на підставі трудового договору з підприємствами, установами, організаціями усіх форм власності та господарювання та структуру заробітної плати визначає Закон України «Про оплату праці» та Інструкція зі статистики заробітної плати, затверджена наказом Державного комітету статистики України від 13.01.2004 року №5, яка розроблена відповідно до Закону України «Про державну статистику» та Закону України «Про оплату праці» з урахуванням міжнародних рекомендацій у системі статистики оплати праці й стандартів Системи національних рахунків (за змістом преамбули цієї Інструкції).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про оплату праці», ст. 94 Кодексу законів про працю України заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про оплату праці» та Інструкції, заробітна плата складається з основної заробітної плати, додаткової заробітної плати та інших заохочувальних та компенсаційних виплат. Перелік інших виплат, що не належать до фонду оплати праці, наведено у пункті 3 Інструкції, до яких відносяться суми, нараховані працівникам за час затримки розрахунку при звільненні (п. 3.9 Інструкції).

Тобто, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв'язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Отже, пільга щодо сплати судового збору, передбачена п.1 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», не поширюється на вимогу про стягнення середнього заробітку працівнику за час затримки розрахунку при звільненні.

Зазначена позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 року в справі №910/4518/16.

Крім того, позивачем не визначена ціна позову з огляду на середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, від розміру якої судовий збір становить 1 відсоток, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів.

Таким чином, заявлена позивачем вимога, в частині стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні не є заробітною платою в розумінні статті 1 Закону України «Про оплату праці», статті 94 Кодексу законів про працю України, а відтак, з урахуванням положень статті 5 Закону України «Про судовий збір» із зазначеної вимоги позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Частиною 1 ст.185ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк пять днів для усунення недоліків, а саме сплатити судовий збір у сумі 768,40 грн. на рахунок: отримувач коштів Краматорське УК/м.Краматорськ/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) 37944338; банк отримувача (ГУДКСУ) Казначейство України (ЕАП); код банку (МФО ГУДКСУ): 899998; номер рахунку 5059; код класифікації доходів бюджету: 22030101, та надати квитанцію про сплату до суду.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст.175, 177,185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «По газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз», про стягнення заборгованості по заробітній платі, компенсації за втрату частини заробітної плати у зв'язку із порушенням термінів її виплати та середнього заробітку за час затримки розрахунку - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі якщо у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя ОСОБА_2