Житомирський апеляційний суд
Справа №280/1168/17 Головуючий у 1-й інст. Василенко Р. О.
Категорія 30 Доповідач Трояновська Г. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2019 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді Трояновської Г.С.

суддів: Миніч Т.І., Павицької Т.М.

з участю секретаря судового засідання Ковальської Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі цивільну справу № 280/1168/17 за позовом Акціонерного товариства «Житомиробленерго» в особі Коростишівського РЕМ до ОСОБА_1 про відшкодування збитків та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Житомиробленерго» в особі Коростишівського РЕМ про визнання недійсним рішення комісії Коростишівського РЕМ, яке оформлене протоколом №176 від 20.06.2017

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 17 січня 2019 року, ухваленого під головуванням судді Василенка Р.О. у м. Коростишеві,

в с т а н о в и в :

У серпні 2017 року Публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» звернулось до суду із названим позовом, в обґрунтування вимог якого зазначило, що відповідач проживає у АДРЕСА_1 та користується електричною енергією згідно особового рахунку НОМЕР_1. 29.05.2017 працівниками Коростишівського РЕМ було здійснено технічну перевірку вузла обліку відповідача за вказаною вище адресою, під час якої було виявлено порушення п.42 ПКЕЕН, а саме: самовільне безоблікове підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю електропостачальника, відповідачем здійснено підключення прихованої позаоблікової електричної проводки, змонтованої на горищі будинку. За результатами перевірки представниками позивача складено акт порушення ПКЕЕН №019073, який був підписаний відповідачем із врученням йому другого примірника. У відповідності до п.53 ПКЕЕН призначено засідання комісії з розгляду вказаного акту. 20.06.2017 комісією розглянуто акт № №019073 та винесено протокол №176, в якому зазначено, що у відповідності з п. 3.3, 3.5 Методики, у період з 30.05.2014 по дату фіксації порушення (29.05.2017), по потужності обрахованої та силі струму визначеної з найменшої поперечної площі розрізу проводів, що використані у схемі самовільного підключення, визначено обсяг та вартість необлікованої електричної електроенергії 55500 кВт.год. на суму 70202, 08 грн. 20.06.2017 відповідачем подано заяву про реструктуризацію заборгованості нарахованої за вказаним вище актом та внесено перший внесок в рахунок погашення боргу на суму 1202, 08 грн, але в подальшому угоду про реструктуризацію заборгованості укладено не було. Таким чином, оскільки відповідач добровільно сплачувати борг відмовляється, позивач просив стягнути з нього на свою користь нараховані по акту про порушення ПКЕЕН збитки в сумі 69000, 00 грн на р/р 2748 в Житомирському ОУ ПАТ «Ощадбак» та судовий збір у розмірі 1600 грн.

У листопаді 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічним позовом до Акціонерного товариства «Житомиробленерго» в особі Коростишівського РЕМ, в якому просив визнати недійсним рішення комісії Коростишівського РЕМ, яке оформлене протоколом №176 від 20.06.2017, а також стягнути судові витрати. В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що 22.02.2013 між ним та відповідачем було укладено договір про користування електричною енергією строком на 3 роки. Пунктом 9.6. вказаного договору передбачено, що постачальник повинен проводити не менше 1 разу на 6 місяців контрольне зняття показників у споживача відповідно до затверджених графіків. Вказав, що згідно поданих відповідачем матеріалів акт про роботи з контрольного огляду засобів обліку, що є підставою для складання акту про порушення та прийняття в подальшому рішення щодо відповідальності - відсутні. Виходячи із наведеного вважає, що акт про порушення ПКЕЕН №019073 від 29.05.2017 складений незаконно. Крім того зазначив, що в подальшому при прийнятті рішення відповідач мав можливість керуватися п 3.3 пп «а» Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, де передбачено нарахування збитків за період з дня останнього контрольного огляду засобу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Виходячи із наведеного, просив задовольнити його зустрічні позовні вимоги в повному обсязі.

Рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 17 січня 2019 року позовні вимоги за первісним позовом задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного Товариства «Житомиробленерго» в особі Коростишівського РЕМ 69000грн. завданих збитків за порушення ПКЕЕН та 1600грн. судового збору.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до Акціонерного Товариства «Житомиробленерго» в особі Коростишівського РЕМ про визнання недійсним рішення комісії Коростишівськорго РЕМ, яке оформлене протоколом № 176 від 20.06.2017 - відмовлено повністю.

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове - про відмову у задоволенні первісного позову та задовольнити позовні вимоги за зустрічним позовом. На думку відповідача, рішення суду першої інстанції постановлене з порушенням норм матеріального та процесуального права, з неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного її вирішення. Зокрема зазначає, що судом першої інстанції було залишено поза увагою те, що при обрахунку суми вартості електроенергії позивач повинен був керуватися положеннями п. 3.3 п.п. «а» та обрахувати вартість за 6 календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, а не за 3 роки. Крім того, допитана в суді першої інстанції свідок ОСОБА_3 пояснила, що здійснюючи контрольний огляд засобів обліку в листопаді 2016 року розбіжностей в показах засобів обліку не було, що свідчить про відсутність зміни показів приладів. Також зазначає, що акт складено із порушеннями, а тому і рішення комісії є також є незаконним.

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 доводи апеляційної скарги підтримали, надали пояснення аналогічні викладеному в апеляційній скарзі.

Представник АТ «Житомиробленерго» Побережець О.П. проти доводів апеляційної скарги заперечив, рішення суду першої інстанції вважав законним та обгрунтованим.

Розглянувши справу в межах положень, визначених ст. 367 ЦПК України та доводів апеляційної скарги суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Із матеріалів справи вбачається та встановлено судом, що 29.05.2017 працівниками ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» Коростишівського РЕМ в будинку за адресою: АДРЕСА_1, який на праві власності належить ОСОБА_5, було виявлено порушення п.42 ПКЕЕН , а саме самовільне позаоблікове підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, відповідачем здійснено підключення прихованої позаоблікової електричної проводки, змонтованої на горищі будинку.

Спожита через дану розетку електроенергія не обліковувалась. При контрольному огляді приладу обліку порушення неможливо виявити.

Судом першої інстанції були допитані свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_6 - працівники позивача, що проводили контрольні огляди лічильника у відповідача, записували показання лічильника, які пояснили, що в них спеціального прибору щодо виявлення самовільного підключення немає, а тому під час контрольного огляду вони не мають можливості виявляти такі підключення, вони користуються лише індикатором, який показує наявність напруги в розетці.

Зазначене порушення було зафіксоване в акті про порушення ПКЕЕН №019073 від 29.05.2017. Другий примірник акту ОСОБА_1 отримав того ж дня, про що свідчить його підпис. Зауважень до складеного акту у відповідача не було (а.с. 5).

Відповідно до протоколу № 176 засідання комісії з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН від 20.06.2017 розглянуто Акт №013073 від 29.05.2017 про порушення ПКЕЕН споживачем ОСОБА_1 шляхом самовільного позаоблікового підключення до мереж, що не являються власністю енергопостачальної компанії, з порушенням схеми обліку, який визнано правомірним та прийнято рішення виконати нарахування по акту у відповідності з п. 3.3, 3.5 Методики за три роки. Обсяг та вартість не облікованої електричної енергії складає 55500 кВт.год. на суму 70202, 08 грн., заходи порушення усунуто, нарахована сума повинна бути сплачена до 25.07.2017. З протоколом ОСОБА_1 ознайомлений та погодився із ним, копію протоколу отримав 20.06.2017 (а.с. 11-12).

Того ж дня, 20.06.2017, ОСОБА_1 подав до ПрАТ ЕК «Житомиробленерго» заяву про реструктуризацію боргу у сумі 69 000 грн, з урахуванням першого внеску в розмірі 1202, 08 грн, про що сторони не заперечують (а.с. 13). Проте в подальшому нараховану суму не сплатив.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив із того, що дійсно мало місце порушення Правил користування електричною енергією для населення, яке полягало у підключенні у будинку відповідача прихованої позаоблікової електричної проводки, змонтованої на горищі будинку, про що було складено акт №013073; обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення визначено з дотриманням вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Апеляційний суд погоджується із такими висновками суду першої інстанції, виходячи із наступного.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що шкода завдана юридичній особі, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

У відповідності до ст.ст. 26,27 Закону України "Про електроенергетику", п.37 "Правил користування електричною енергією для населення", енергопостачальник має право проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках самовільного підключення до електричної мережі, розкрадання електричної енергії, навмисного пошкодження приладу обліку та зриву пломби.

Згідно п.48 Правил користування електричною енергією для населення (надалі ПКЕЕН), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, споживач несе відповідальність згідно законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.

Відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається в енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

Відповідно до підпункту 6 пункту 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил користування електричною енергією для населення, та в разі виявлення, зокрема, такого порушення Правил користування електричною енергією для населення як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

Вказаний пункт також встановлює, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Згідно з пунктом 3.2 Методики вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої Правилами користування електричною енергією для населення процедури.

Відповідно до пункту 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється:

за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії;

за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії;

за кількістю днів:

а) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки

або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Пунктом 3.5 Методики передбачено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики добовий обсяг споживання електричної енергії (Wдоб) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8год.

Відповідно до пункту 1.1 розділу «Загальні положення» Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії). Дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення). Норми розділів «Загальні положення», «Межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін» та «Особливості постачання електричної енергії для населених пунктів» поширюються на всіх споживачів без винятку.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2.2 розділу «Межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін» Правил користування електричною енергією межа експлуатаційної відповідальності між споживачем і електропередавальною організацією за технічний стан і обслуговування електроустановок напругою до 1000В встановлюється у разі повітряного відгалуження - у точці кріплення проводів лінії електропередачі до перших ізоляторів на будівлі або на трубостояку, або на ввідних клемах першого комутаційного апарата, встановленого на ввідному пристрої будівлі споживача.

Відповідно до дослідженого акта про порушення № 019073 від 29.05.2017 та однолінійної схеми електропостачання будинку, яка міститься в акті, самовільне підключення електропроводки здійснено на горищі будинку, тобто до електричної мережі споживача.

Із матеріалів справи вбачається та встановлено судом першої інстанції під час розгляду справи, що підключення було здійснено прихованим способом, а саме підключення змонтоване на горищі та провід вмонтований в стіну і вказане позаоблікове підключення неможливо було виявити під час контрольного огляду лічильника (а.с. 35-36).

За таких обставин позивач правомірно здійснив розрахунок вартості необлікованої електричної енергії на підставі абзацу другого підпункту «а» пункту 3.3 Методики, а тому суд першої інстанції, правильно застосувавши норми матеріального права, обгрунтовано задовольнив вимоги позивача про стягнення з ОСОБА_1 розрахованої таким чином вартості електричної енергії з урахуванням часткового погашення у розмірі 69 000, 00 грн.

Щодо вимог за зустрічним позовом ОСОБА_1 колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у їх задоволенні з огляду на таке.

Частиною першою статті 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Разом з тим, способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у частині статті 16 ЦК України, до яких належить: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Оскарження як дій лише щодо факту складення акта, так і самого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов'язків, крім рекомендації сплатити нараховані збитки, що є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Визнання вимоги про оплату збитків незаконною не передбачено як спосіб захисту порушеного права, оскільки сама вимога носить рекомендаційний характер і сторони у разі необхідності можуть вжити заходів для досудового врегулювання спору.

Складений відповідно до вимог вказаних вище ПКЕЕН відповідачем протокол також є лише фіксацією заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії збитків, у разі виникнення спору він надається як доказ, який повинен оцінюватись судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, а його оскарження не передбачено чинним законодавством або договором як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи.

Зазначена правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України від 12 вересня 2011 року № 6-25цс11 та постанові Верховного Суду по справі № 200/15509/14-ц від 14.06.2018.

Доводи викладені в апеляційній скарзі, висновків суду не спростовують та на їх правильність не впливають, оскільки зводяться до переоцінки доказів.

Разом з тим, будь-яких процесуальних порушень, які б давали підстави для переоцінки доказів, апеляційним судом не встановлено.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки рішення суду першої інстанції ухвалено із дотриманням норм матеріального та процесуального законодавства, підстав для його скасування немає.

Керуючись ст.ст.258,259,367,374,375,381-384, 390, 391 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 17 січня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 05.04.2019.

Головуючий Судді