Справа № 128/2695/18
РІШЕННЯ

Іменем України

22 березня 2019 року місто Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого - судді Саєнко О.Б., при секретарі: Кузьменко А.О., без участі сторін та їх представників,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниця цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення ПКЕЕН,-

УСТАНОВИВ:

03.10.2018 до Вінницького районного суду Вінницької області із позовом звернулось АТ «Миколаївобленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення ПКЕЕН.

Позовні вимоги позивачем умотивовано тим, що відповідач ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, фактично проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, є споживачем електричної енергії, що постачає електропостачальник АТ «Миколаївобленерго».

Вказує, що за вищевказаною адресою фактичного проживання відкрито особовий рахунок № 52801174 на ОСОБА_2, який не зареєстрований і не проживає в с. Дорошівка, а за вищевказаною адресою фактично проживає, без переоформлення особового рахунку -ОСОБА_1

12.09.2017 контролерами АТ «Миколаївобленерго проведенні перевірки електроустановок та у відповідача за адресою: вул. Свірьопкіна, 48, с. Дорошівка, Вознесенського району, Миколаївської області виявлено порушення ПКЕЕН, саме: «Самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки; електричної мережі електропостачальника відкритою електропроводкою з порушення схеми обліку, що можливо виявити при контрольному огляді приладу обліку. Порушення 42 ПКЕЕН».

У звязку з чим, представниками АТ «Миколаївобленерго» складено Акт про порушення № S 7514 від 12.09.2017.

03.10.2017 Акт розглянутий комісією розгляду актів, яка була проведена за відсутністю споживача та прийнято рішення, яке оформлено протоколом від 03.10.2017 № 182, в якому зазначена інформація про причетність споживача до порушення ПКЕЕН, результаті якого відповідачем було реально спожито, але не враховано приладом обліку і не сплачено, обсяг електричної енергії у сумі 9 869,42 гривень.

Зазначає, що на дату подання позову за відповідачем рахується дана заборгованість, однак відповідач сплачувати вказану суду заборгованості добровільно відмовляється.

Тому позивач вимушений звернутися до суду із даним позовом та просить суд стягнути з відповідача на його користь збитків завданих, порушенням відповідачем ПКЕЕ для населення у розмірі 9 869,42 гривень, а також у рахунок повернення сплаченого судового збору - 1 762, 00 гривень.

В судове засідання представник позивача ОСОБА_3 не з`явилася, надала суду заяву, в якій просила розглянути справу у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти проведення заочного розгляду справи.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання також не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги не визнає.

Суд, вважає за можливе розглянути справу у відсутності не з'явившихся осіб.

Вивчивши позов, дослідивши та оцінивши надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов не обґрунтований та такий, що підлягає відмові у задоволенні виходячи з наступного.

Судом установлено, що 12.09.2017 представниками АТ «Миколаївобленерго», під час обстеження електроустановок за адресою: вул. Свірьопкіна, 48, с. Дорошівка, Вознесенського району Миколаївської області, виявлено порушення ПКЕЕН, саме: «Самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки; електричної мережі електропостачальника відкритою електропроводкою з порушення схеми обліку, що можливо виявити при контрольному огляді приладу обліку. Порушення 42 ПКЕЕН».

Спожита таким чином електрична енергія розрахунковим приладом обліку не обліковувалась і не оплачувалась, що є порушенням Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357.

Відповідно до п. 53 ПКЕЕН представниками АТ «Миколаївобленерго» складено відповідний Акт про порушення № S 7514 від 12.09.2017 (а.с.4).

03.10.2017 вищезазначений Акт розглянутий комісією розгляду актів, яка була проведена за відсутністю споживача , а також відповідача та було прийнято рішення, яке оформлено протоколом від 03.10.2017 № 182, в якому зазначена інформація про причетність споживача до порушення ПКЕЕН, результаті якого відповідачем було реально спожито, але не враховано приладом обліку і не сплачено, та надано розрахунок збитків на суму 9 869,42 гривень. (а.с.5-6).

Застосовуючи норми матеріального та процесуального права суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.13 ЦПК суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

На підставі ст.81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно з законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.

Згідно пункту 4 частини 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

Згідно пункту 4 «Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії», затвердженого постановою КМУ від 08.02.2006 року № 122, обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акту виявлених порушень, складеного відповідно до Методики визначення обсягу та вартості поза облікової електричної енергії.

Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальнику надано право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями допущеними споживачем під час користування електричною енергією, зокрема пунктом 53 ПКЕЕН передбачено, що розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок порушення ПКЕЕН, обчислюються відповідно до «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією для населення», затвердженої Постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованою Міністерством Юстиції України 04.07.2006 року за № 782/12656.

Згідно з п. 3.3. Методики, розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється: - за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; - за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; - за кількістю днів.

За змістом статті 526 ЦК України, зобов'язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог законів та інших правових актів, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться».

Згідно абзацу 2 ст. 1 Закону України «Про електроенергетику» електроенергія є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу. Відтак електроенергія, яка спожита безобліково, є для енергопостачальника майном, що втрачене внаслідок викрадення.

Згідно до положень, викладених в ч.ч.1,2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Оцінюючи належність, допустимість та достовірність наданих позивачем доказів, кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову, оскільки з наданих позивачем доказів не убачається факту порушення ПКЕЕН саме відповідачем ОСОБА_1

Стаття 5 Закону « Про судоустрій і статус суддів», декларує , що правосуддя в Україні здійснюється виключно судами та відповідно до визначених законом процедур судочинства.

Відповідно до положень, викладених в ст.3 закону «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» ( визначення термінів) , вбачається, що «місце проживання» - це житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає, а також спеціалізовані соціальні установи, заклади соціального обслуговування та соціального захисту, військові частини; «документи, до яких вносяться відомості про місце проживання», - це паспорт громадянина України, тимчасове посвідчення громадянина України, посвідка на постійне проживання, посвідка на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист.

Згідно до положень, викладених в ч.1 ст. 6 закону « Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», закріплено, що громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобовязані протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання.

Так, з наявних документів, що міститься в матеріалах справи убачається, що зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача ОСОБА_1 є АДРЕСА_1, про що свідчить копія паспорту відповідача (а.с.8).

З наданих позивачем документів також убачається, що між позивачем та громадянином ОСОБА_2 виникли договірні правовідносини з надання та користування електричною енергією від 16.08.2010 ( а.с.10), на останнього, як спожива послуг за адресою : с. Дорошівка, вул. Свірьопкіна, 48, Вознесенського району Миколаївської області відкрито два особових рахунка у позивача за № 801174 та за № 52801174( а.с. 6,10)

З копії довідки від 23.11.2017 №1820, виданої виконкомом Дорошівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області убачається, що ОСОБА_1, не зареєстрована, а фактично проживає в ІНФОРМАЦІЯ_3 з 2015 року. Зі слів ОСОБА_1 - вона придбала будинок, але без оформлення документів (а.с.11).

Відповідно довідки від 23.11.2017 № 1819, виданої виконкомом Дорошівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області громадянин ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 не зареєстрований і не проживає в ІНФОРМАЦІЯ_5 . Знявся з реєстрації в 2014році і вибув в м. Миколаїв, вул. Космонавті, 58/9 (а.с.12).

Так, в матеріалах справи не має доказів того, що саме відповідач ОСОБА_1 є власником або користувачем будинку розташованого в с. Дорошівка, вул. Свірьопкіна, 48, Вознесенського району Миколаївської області, де працівниками позивача було виявлено порушення ПКЕЕН.

В свою чергу, судом достеменно установлено, що зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується відомостями територіального органу УДМС України та копією паспорту відповідача. ( а.с. 8,23).

Будь-яких документів на підтвердження того, що відповідач була безпосереднім споживачем електроенергії суду не надано, а копія довідки від 23.11.2017 №1820, яка видана виконкомом Дорошівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області убачається, що ОСОБА_1, не зареєстрована, а фактично проживає в ІНФОРМАЦІЯ_3 з 2015 року. Зі слів ОСОБА_1 - вона придбала будинок, але без оформлення документів (а.с.11), на думку суду не є належним доказом того, що відповідач була безпосереднім споживачем електроенергії в даному будинку та саме нею було здійснено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки; електричної мережі електропостачальника відкритою електропроводкою з порушення схеми обліку, що можливо виявити при контрольному огляді приладу обліку.

Також позивачем суду не надано доказів, що між позивачем та відповідачем ОСОБА_1 укладено Договір про користування електричною енергією за адресою, де виявлено порушення.

Крім цього, наявність відповідача у день складання акту про порушення у вищевказаному будинку також не доводить перед судом вини відповідача у вчинені вищевказаного порушення саме нею, оскільки в акті відсутня інформація що відповідач визнала факт своєї вини у самовільному підключені до електричних меже позивача при його виявлені та складані акту.

Згідно до положень, викладених в ч.ч.1,2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, позивач не довів ті обставини, на які посилався у позові, відтак у задоволенні останнього слід відмовити.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а відтак уразі відмови в задоволенні позову відшкодуванню не підлягає.

Також суд вважає за необхідне розяснити учасникам справи положення ч.ч.4,5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись стст. 258, 263- 265 ЦПК, Суд-

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення ПКЕЕН, - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду через Вінницький районний суд.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти дні з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: