У Х В А Л А

04 листопада 2019 року м. Київ

Справа № 362/1750/18

Провадження: № 22-ц/824/15674/2019

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Невідомої Т.О., розглянувши апеляційну скаргу прокурора Київської області на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 14 січня 2019 року, ухвалене під головуванням судді Корнієнка С.В., у справі за позовом ОСОБА_1 до Васильківської міської ради Київської області про визнання права власності,

в с т а н о в и в :

Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 14 січня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 45,5 кв.м, з них житловою 29,8 кв.м.

Знято арешт та заборону на відчуження квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер обтяження 23357491 від 14.11.2017 року.

Не погодившись із таким судовим рішенням, прокурор Київської області подав апеляційну скаргу, в якій одночасно порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що про наявність підстав для захисту інтересів держави органам прокуратури Київської області стало відомо лише 20 вересня 2019 року під час ознайомлення з матеріалами цивільної справи (а.с.32).

Перевіряючи наявністьпідстав для здійснення прокурором судового захисту інтересів держави та прав територіальної громади щодо спірного майна, вважаю за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує, наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідає принципу рівноправності сторін.

У Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не належить до сфери кримінального права, наголошено, що вкрай важливо забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і щоб загальні завдання щодо захисту інтересів держави вирішувалися через систему здійснення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій було засновано окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.

Отже, з урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу стосовно рівноправності сторін судового провадження, прокурор може представляти інтереси держави у суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави у суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини 2 статті 129 Конституції України).

У пункті 3 частини 1 статті 131 Конституції України зазначено про можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках, які повинні бути встановлені спеціальним законом, яким є Закон України "Про прокуратуру".

За змістом частини 3 статті 23 цього Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті.

Аналіз вищевказаної статті дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Обставини дотримання прокурором встановленої статтею 23 ЗУ «Про прокуратуру» процедури звернення до суду, підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах.

Така правова позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі № 923/129/17, від 06 лютого 2019 року у справі № 927/246/18 та від 27 лютого 2019 року у справі № 914/2230/17.

Звертаючись із апеляційною скаргою до суду, прокурор посилався на те, що предметом даного спору є визнання права власності на відумерле майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 , яка відповідно до вимог чинного цивільного законодавства повинна перейти у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, оскільки після спливу одного року з часу відкриття спадщини не була прийнята жодним спадкоємцем.

Васильківська міська рада Київської області, уповноважена державою виконувати відповідні функції у спірних правовідносинах, не вжила заходів для захисту інтересів держави та прав територіальної громади м. Васильків, та, подавши до суду першої інстанції заяву щодо визнання позову, самоусунулась від участі в розгляді спору, ініційованого від імені ОСОБА_1 .

У зв`язку з відсутністю правових підстав для заволодіння спірною квартирою ОСОБА_1 , Васильківським відділом Києво-Святошинської місцевої прокуратури на підставі отриманих матеріалів даної цивільної справи внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000636 від 23.09.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190 КК України.

Ураховуючи вищевикладене та ту обсавину, що Васильківською міською радою Київської області будь-яких дій щодо захисту інтересів держави та прав територіальної громади щодо спірного майна не вчинено, вважаю, що наявні передбачені Законом України «Про прокуратуру» підстави для порушення прокурором в інтересах держави питання про перегляд оскаржуваного рішення.

Вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження слід відмітити наступне.

Право на оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанцій є складовою конституційного права особи на судовий захист. Воно гарантується визначеними Конституцією України основними засадами судочинства, які є обов`язковими для всіх форм судочинства та судових інстанцій, зокрема забезпеченням апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом (пункт 8 частини третьої статті 129) (пункт 3.2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2012 року № 11 - рп/2012 ).

Перегляд судових рішень в апеляційному та касаційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів людини і громадянина (абзац третій підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 11 грудня 2007 року № 11-рп/2007 ).

Отже, конституційний принцип забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду гарантує право звернення до суду зі скаргою в апеляційному чи в касаційному порядку, яке має бути реалізоване, за винятком встановленої законом заборони на таке оскарження.

Зважаючи на викладене, строк на апеляційне оскарження рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 14 січня 2019 року пропущений з поважних причин, а тому суд вважає за можливе його поновити.

Однак апеляційне провадження у даній справі не може бути відкрите з огляду на не дотримання вимог чинного законодавства, оскільки подана апеляційна скарга не оплачена судовим збором.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (зі змінами, внесеними згідно із № 2147-VIII від 03.10.2017) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення чи ухвали справляється судовий збір.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», визначено розміри ставок судового збору на основі розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Як убачається із матеріалів справи позивачем при зверненні до суду з даним позовом судовий збір сплачений у розмірі 800 грн.

Відповідно до п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду, ставка судового збору становить 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Отже, скаржнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1 200 грн. (800*150%) за наступними реквізитами: Отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Р/р UA6080024 ; Код банку класифікації доходів бюджету: 22030101; Код отримувача МФО: 899998, призначення платежу: *;101; … (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом… (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від … (Дата оскарження справи) по справі … (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа), та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Докази сплати судового збору до скарги не додані.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ураховуючи наведене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку прокурору для сплати судового збору за звернення до суду з апеляційною скаргою у розмірі 1 200 грн.

Керуючись ст. ст. 55, 185, 356, 357, 366 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Поновити прокурору Київської області строк на оскарження рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 14 січня 2019 року.

Апеляційну скаргу прокурора Київської області на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 14 січня 2019 року залишити без руху з наданням строку для сплати судового збору, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання скаржником копії даної ухвали.

Роз`яснити прокурору, що у випадку не сплати судового збору у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання, є остаточною, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Т.О. Невідома