ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7342/17
провадження № 2/753/2067/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" жовтня 2019 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Т.О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - ОСОБА_2 ,

відповідач - ОСОБА_3 ,

представник відповідача - ОСОБА_4 ,

вимоги позивача - про встановлення батьківства та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,

розглянув заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до ОСОБА_3 (далі - відповідач) про встановлення батьківства та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, а саме: на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 та на ј частину квартири АДРЕСА_2 .

24.10.2019 позивач подала заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на вищевказані квартири.

Заява обґрунтована тим, що відповідач, не чекаючи закінчення судового розгляду цієї справи, оформив на себе право власності на усю квартиру по АДРЕСА_2 і має можливість таким же чином оформити право власності на квартиру по АДРЕСА_5 , та в подальшому зможе відчужити спірне майно, що істотно ускладнить або зробить неможливим ефективний захист та поновлення порушених прав позивача.

За правилами ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд проводить розгляд заяви про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

За результатами вивчення матеріалів справи суд встановив такі обставини.

Предметом позову у даній справі є вимога позивача про визнання її батьком померлого ОСОБА_3 та визнання права власності в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 (матері ОСОБА_6 та відповідача).

З матеріалів справи вбачається, що 1/3 частина квартири АДРЕСА_1 належить відповідачу на підставі свідоцтва про право власності на житло, а 1/2 частина квартири АДРЕСА_2 - на підставі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька ОСОБА_7 , і щодо цих часток спору між сторонами не існує.

Відтак до складу спадщини після смерті ОСОБА_5 , на частину якої претендує позивач, увійшли інша Ѕ частина квартири по АДРЕСА_5 , яку спадкодавець успадкувала після смерті сина ОСОБА_6 , 1/3 частина квартири на АДРЕСА_2 , яка належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло, та 1/3 частина цієї квартири, яку спадкодавець успадкувала після смерті сина ОСОБА_6 .

З наданих позивачем інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що 22.03.2019 державний нотаріус Дев`ятої київської державної нотаріальної контори Майданник І.В. на підставі свідоцтв про право на спадщину зареєстрував за відповідачем право власності 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 та на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

Згідно з положеннями ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 02.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» при розгляді заяви про забезпечення позову суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

За загальним правилом, встановленим ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

За результатами оцінки наявних в матеріалах справи доказів суд дійшов висновку, що між сторонами дійсно існує спір щодо права на спадкування після смерті матері відповідача, а відтак враховуючи, що внаслідок оформлення спадкових прав відповідач став одноосібним власником спірних квартир, суд погоджується з доводами позивача про існування ризику відчуження їх відповідачем на користь третіх осіб, що створює реальну загрозу невиконання чи істотного ускладнення виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Водночас суд не вбачає підстав для забезпечення позову в обраний позивачем спосіб, оскільки предметом спору у даній справі є лише частки у праві власності на квартири, а відтак накладення на них арешту не співмірне заявленим вимогам.

За таких обставин суд вважає належним і достатнім інструментом забезпечення ефективності судового захистузаборону органам державної реєстрації прав на нерухоме майно здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо спірних об`єктів житлової нерухомості.

Зважаючи на предмет позову і дані про особу позивача та ураховуючи, що внаслідок вжиття вищенаведених заходів забезпечення позову відповідачу не буде заподіяно реальних збитків, підстав для застосування зустрічного забезпечення суд не знайшов.

Керуючись статтями 149, 150, 153 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) про забезпечення позову задовольнити частково.

Заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, в тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора, здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо об`єктів житлової нерухомості, які належать ОСОБА_3 (рнокпп НОМЕР_2 ), а саме: квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_5 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000); квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_6 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, однак може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя: