06.11.2019
Справа № 642/4991/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2019 року Ленінський районний суд м. Харкова у складі

головуючого судді Проценко Л.Г.,

за участю секретаря Канаєвої К.М.,

представника позивача ОСОБА_1 .В ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача адвокат Клубань М.В. 14.09.2018р. звернулася до суду із даним позовом про поділ спільного майна подружжя, в якому зазначила, що позивачка ОСОБА_5 та відповідач ОСОБА_3 04 вересня 1999р. уклали шлюб, за час якого подружжям було набуто двокімнатну квартиру за адресою АДРЕСА_1 , право власності на яке було оформлено на ім`я відповідача, а також, на ім`я відповідача було відкрито банківські накопичувальні рахунки. Просила визнати квартиру АДРЕСА_2 спільним майном подружжя і в порядку поділу спільного майна подружжя, визнати право власності на 1/2 частину квартири за ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_1 ). Визнати всі грошові кошти, які знаходяться на рахунках в банківських установах на ім`я ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_2 ) спільним майном подружжя і в порядку поділу спільного майна подружжя стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_5 95000 грн.

16.05.2019 року через канцелярію суду від представник позивача адвокат Клубань М.В. надійшла уточнена позовна заява про поділ спільного майна подружжя, в якій просила визнати квартиру АДРЕСА_2 спільним майном подружжя і в порядку поділу спільного майна подружжя, визнати право власності на 1/2 частину квартири за ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_1 ). Визнати всі грошові кошти, які знаходяться на рахунках в банківських установах на ім`я ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_2 ) спільним майном подружжя і в порядку поділу спільного майна подружжя стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_5 120 935,09 грн.

22.04.2019 року від представника відповідача адвоката Статівка О.Є. через канцелярію суду надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі № 642/4991/18, застосованих на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Харкова від 12.02.2019 року шляхом накладення заборони на користування та розпорядження грошовими коштами в розмірі 5000,00 (п`ять тисяч) (Вал 840) з нарахованими процентами, що знаходяться на депозитному рахунку № НОМЕР_3 відкритому 19.09.2018р. ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_4 ) в АТ «АЛЬФА-БАНК». В обґрунтування клопотання зазначено, що судом при розгляді клопотання про забезпечення позову було порушено п. 6 ч. 1 ст. 151 ЦПК України, не застосовано зустрічного забезпечення, та вказані грошові кошти є особистою приватною власністю відповідача ОСОБА_3

22.04.2019 року від представника відповідача адвоката Статівка О.Є. через канцелярію суду надійшло клопотання про зустрічне забезпечення позову по цивільній справі № 642/4991/18, в якому представник відповідача просив зобов`язати позивача ОСОБА_5 здійснити протягом не більше 10 днів зустрічне забезпечення позовної заяви про поділ спільного майна подружжя шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 5111 (п`ять тисяч сто одинадцять) грн., для відшкодування відповідачу ОСОБА_3 збитків, які може зазнати останній у зв`язку із забезпеченням позову.

Представник позивача подала до суду письмові заперечення на дане клопотання.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав своє клопотання. Зазначив, що грошові кошти в розмірі 5000 доларів США покладені на рахунок після припинення сімейних відносин з позивачкою і є особистими коштами відповідача, і якби не накладений на них арешт, відповідач отримав би з цих коштів відповідні відсотки. Тому відповідач несе збитки і на їх майбутнє покриття в разі відмови у позові необхідно здійснити зустрічне забезпечення.

Відповідач підтримав думку свого представника.

Представник позивача заперечувала проти задоволення клопотань про скасування заходів забезпечення позову, про зустрічне забезпечення позову, підтримавши свої письмові заперечення, та додатково зазначивши, що позивачка має зареєстроване місце проживання, а також майно, яке здобула до укладення шлюбу, отримує пенсію в розмірі 2700 грн. що є її доходом. Тому 5111 грн. яку представник відповідача просить внести в якості зустрічного забезпечення, не є сумою збитків відповідача, та не доведено, що відповідач не отримає відсотки від вкладу взагалі в майбутньому. Крім того, в разі скасування забезпечення позову існує реальна загроза, що відповідач зніме грошові кошти з банківського рахунку і розпорядиться ними за власним розсудом, що унеможливить чи ускладнить виконання судового рішення. Також, відповідачем було зазначено, що інших рахунків у нього немає, а з витребуваних доказів вбачається, що в Приватбанку він зберігав 110000 грн., які були ним вподальшому зняті, і в цьому судовому засіданні відповідач сам зазначив, що має намір зняти 5000 доларів США.

Суд, вислухавши представників позивачки та відповідача, а також самого відповідача, дослідивши матеріали справи, вислухавши учасників справи, прийшов до наступного.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 06.11.2018 р. було витребувано, зокрема, з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» інформацію про відкриті та закриті (із зазначенням періодів) депозитні рахунки, суми коштів що на них знаходяться (знаходилися) на ім`я ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_2 ) за період з 04.09.1999 року по дату надання відповіді.

Згідно відповіді Акціонерного товариства «Альфа-Банк» від 10.01.2019р. на ім`я ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_2 ) маються 13 закритих і один відкритий 19.09.2018р. депозитний рахунок № НОМЕР_3 на суму 5000 (Вал840).

Представником позивача подано заяву про забезпечення позову, в якому вона просила накласти заборону на користування грошовими коштами подружжя в розмірі 5000,00 доларів США з процентами що були нараховані на момент подачі позовної заяви, що знаходяться на рахунку банківського вкладу № НОМЕР_3 в АТ «АЛЬФА-БАНК від 19.09.2018, укладеного з ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_2 ).

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 12.02.2019 року подану заяву про забезпечення позову задоволено і накладено заборону на користування та розпорядження грошовими коштами в розмірі 5000,00 (п`ять тисяч) (Вал 840) з нарахованими процентами, що знаходяться на депозитному рахунку № НОМЕР_3 відкритому 19.09.2018р. ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_4 ) в АТ «АЛЬФА-БАНК».

Як на підставу необхідності скасування заходів забезпечення позову представник відповідача посилається на порушення судом вимог п. 6 ч. 1 ст. 151 ЦПК України при розгляді клопотання про забезпечення позову, зазначаючи, що суд був зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення. В клопотанні про зустрічне забезпечення позову представник відповідача вказав, що відповідач у зв`язку із забезпеченням позову вже завдало збитків на суму 2532 грн. та спричинить у майбутньому збитків на суму 2579 грн., а всього 5111 грн.

Представник позивача у запереченнях щодо скасування заходів забезпечення позову зазначила, що частини 3 статті 154 ЦПК України передбачає виключний перелік обставин за яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, проте жодної підстави для обов`язково застосування зустрічного забезпечення не має. Представником Відповідача не надано жодних доказів, на підтвердження того, що майновий стан позивача зробить неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Заходи забезпечення позову є співмірними з заявленими позовними вимогами, окрім скасування заходів забезпечення утруднить або зробить неможливим виконання можливого судового рішення, також представником позивача зазначено, що на теперішній час існує реальна загроза зняття грошових коштів відповідачем. В ухвалі Ленінського районного суду м. Харкова від 09.10.2018 року про відкриття провадження у справі та відстрочення сплати судового збору зазначено, що позивачка є пенсіонеркою та щомісячно отримує пенсію у розмірі 2529,52 грн., а сплата судового збору у розмірі 3940,29 грн. значно перевищує щомісячний дохід позивачки. Таким чином, суд не звільнив позивачку від сплати судового збору, а лише надав термін до винесення рішення по справі сплатити судовий збір у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Відповідно до частини 3 статті 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Судом не встановлено обставин, що можуть свідчити про спричинення забезпеченням позову збитків відповідачу, а також обставин, передбачених ч.3 ст. 154 ЦПК України, за наявності яких обов`язком суду є застосування зустрічного забезпечення, в зв`язку з чим, суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення.

Представник відповідача в заяві зазначав, що забезпечення позову позивача ОСОБА_5 шляхом накладення заборони на користування та розпорядження грошовими коштами в розмірі 5000 (п`ять тисяч) доларів США з нарахованими відсотками, що знаходяться на депозитному рахунку № НОМЕР_3 , відкритому 19.09.2018року відповідачем ОСОБА_6 . ОСОБА_7 в АТ «Альфа-Банк», підлягає скасуванню, оскільки вказані грошові кошти є особистою приватною власністю відповідача ОСОБА_3 , так як вони були набуті останнім 19.09.2018 року за час окремого проживання з позивачем ОСОБА_5 у зв`язку з фактичним припиненням між ними 27.06.2018 року шлюбних відносин.

На що, представник позивача в запереченнях вказала, що перший депозитний рахунок в АТ «Альфа-Банк» було відкрито 10.06.2010 року, після чого змінювались суми і валюти, рахунок на суму 5000 (п`ять тисяч) доларів США був відкритий 19.09.2017 року, коли сторони перебували у шлюбі, тому вважає, що дані грошові кошти були набуті у шлюбі і є спільним майном подружжям, тому підлягають поділу.

Відповідно до ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, поставляється ухвала.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд приходить до висновку, що заходи забезпечення позову не підлягають скасуванню, так як потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин не відпала та не змінились обставини, що зумовили його застосування.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Верховним Судом України у постанові від 25.05.2016 року по справі №6-605цс16 зроблено висновок, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Отже, заходи забезпечення позову діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Як вбачається з матеріалів справи, розгляд справи не закінчено, а тому підстави для скасування заходів забезпечення позову відсутні.

Проте, суд вважає за необхідне роз`яснити відповідачу його право, у відповідності до ч. 6 ст. 154 ЦПК України, звернутися до суду з відповідним клопотанням про застосування зустрічного забезпечення.

Обов`язок суду застосовувати зустрічне забезпечення, відповідно до частини 3 статті 154 ЦПК України, виникає за умов існування таких обставин:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що застосування заходів зустрічного забезпечення позову є обов`язком суду лише у випадках, прямо передбачених процесуальним законом. За інших обставин застосування заходів зустрічного забезпечення є правом суду.

Статтею 124 Конституції України задекларовано принцип обов`язковості судових рішень, який з урахуванням положень ст.ст. 2, 18, 154 ЦПК України, поширюється також на ухвалу суду про зустрічне забезпечення. При цьому відповідно до ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, тільки у випадку забезпечення позову, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричиненні забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі "Шмалько проти України" право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову, так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Особа, яка подала заяву про зустрічне забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про зустрічне забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до зустрічного забезпечення позову. У вирішенні питання про зустрічне забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо зустрічного забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до зустрічного забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом

Таким чином, на час розгляду судом заяви про зустрічне забезпечення позову у суду відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов`язок суду на застосування зустрічного забезпечення, згідно з частиною 3 статті 154 ЦПК України.

На підставі наведеного, суд вважає за необхідне в задоволенні клопотання відповідача про зустрічне забезпечення позову відмовити, як необґрунтованому та безпідставному.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 149-154, 158 261, 352, 354 ЦПК України, суд-

УХВАЛИВ:

У задоволені клопотання представника ОСОБА_3 адвоката Статівка О.Є. про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі № 642/4991/18 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя відмовити.

У задоволені клопотання представника ОСОБА_3 адвоката Статівка О.Є. про зустрічне забезпечення позову по цивільній справі № 642/4991/18 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 06.11.2019р.

Суддя Л.Г. Проценко