КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 371/228/17 Головуючий у І інстанції Капшук Л.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

30 жовтня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Таргоній Д.О.,

суддів: Журби С.О., Голуб С.А.,

за участі секретаря Тимошевської С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою виконувача обов`язків заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури на ухвалу Миронівського районного суду Київської області від 07 червня 2019 року у справі за позовом заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області, поданим в інтересах держави до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру у Київській області, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги, відділ Держгеокадастру у Миронівському районі про визнання недійсними і скасування наказів про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою, наказів про затвердження документації із землеустрою та передачі в оренду земельної ділянки, визнання недійсними договорів оренди землі,

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Миронівського районного суду перебувала цивільна справа, в якій прокурор звернувся до суду в інтересах держави та заявив вимоги про визнання недійсними і скасування наказів про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою, наказів про затвердження документації із землеустрою та передачі в оренду земельної ділянки, визнання недійсними договорів оренди землі.

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 17 травня 2019 року підготовче засідання у справі призначено на 11 годину 00 хвилин 07 червня 2019 року.

Позивачу - заступнику керівника Кагарлицької місцевої прокуратури надано строк для усунення недоліків поданої позовної заяви, оскільки судом встановлено, що провадження у справі було відкрито за заявою, яка не була в повній мірі оплачена судовим збором. Позивача зобов`язано у строк до 07 червня 2019 року сплатити судовий збір за кожною із заявлених позовних вимог.

Копію ухвали про усунення недоліків позовної заяви позивач отримав 24 травня 2019 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

В підготовче засідання, призначене на 11 годину 07 червня 2019 року, позивач не з`явився, доказів сплати судового збору не надав, прокурор подав до суду заяву про долучення до матеріалів справи копій документів, що підтверджують вжиття заходів на виконання ухвали суду.

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 07 червня 2019 року позовну заяву заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області, поданим в інтересах держави до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру у Київській області, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги, відділ Держгеокадастру у Миронівському районі, про визнання недійсними і скасування наказів про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою, наказів про затвердження документації із землеустрою та передачі в оренду земельної ділянки, визнання недійсними договорів оренди землі залишено без розгляду. Позивачу роз`яснено його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду. Зобов`язано УК у Миронівському районі з рахунку № 0424, , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, повернути прокуратурі Київської області сплачений судовий збір у розмірі 4800 гривень за платіжним дорученням № 192 від 09 лютого 2017 року.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, виконувач обов`язків заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду встановленим по справі обставинам та порушення норм процесуального права просить ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що у суду були відсутні підстави для застосування п. 8 частини 1 статті 257 ЦПК України, оскільки при поданні позовної заяви позивачем було сплачено судовий збір в сумі 4800 грн., що підтверджується доданим до позову платіжним дорученням. Вважає, що факт часткової недоплати позивачем судового збору не має створювати перешкод у доступі до правосуддя на подальших стадіях провадження у справі.

Заслухавши доповідь судді Таргоній Д.О., пояснення прокурора, представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Швачки В.Ю., дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції, керуючись положеннями пункту 8 частини 1статті 257 ЦПК України, виходив з того, що провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, не було сплачено судовий збір у повному обсязі і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Колегія суддів апеляційного суду з такими висновками не погоджується, виходячи з наступного.

Так, з матеріалів справи вбачається, що заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури звернувся до Миронівського районного суду Київської області із даним позовом у лютому 2017 року.

Ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_3. від 13 березня 2017 року відкрито провадження у даній справі. (т. 1 а.с. 12-13)

31 жовтня 2017 року у зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_3 , за результатами повторного авто розподілу справу прийнято до свого провадження суддею Миронівського районного суду Київської області Поліщуком А.С.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи №2/371/19/18 від 02 листопада 2018 року, у зв`язку із закінченням повноважень судді Поліщука А.С. визначено нового суддю-доповідача по даній справі - Капшук Л.О. (т. 2 а.с. 138)

Ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О. від 17 травня 2019 року призначено підготовче засідання по даній справі на 07 червня 2019 року та надано заступнику керівника Кагарлицької місцевої прокуратури строк до 07 червня 2019 року для усунення недоліків позовної заяви, а саме для доплати судового збору.

07 червня 2019 року до Миронівського районного суду Київської області надійшла заява від прокурора Миронівського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури Пастушенко М.В. про долучення до матеріалів справи копії документів, підтверджуючих вжиття позивачем заходів, щодо виконання вимог ухвали Миронівського районного суду Київської області від 17 травня 2019 року у зв`язку з необхідністю здійснення судового збору. (т. 2 а.с. 160)

До заяви, зокрема, додано копію рапорту начальника управління представництва інтересів держави в суді Сивець А. на ім`я заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області Антонюка Д.О. щодо необхідності доручити відділу фінансування та бухгалтерського обліку здійснити оплату судового збору в розмірі 6400 гривень за подачу позовної заяви до Миронівського районного суду Київської області. (т. 1 а.с. 162)

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 07 червня 2019 року позовну заяву заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури Київської області, поданим в інтересах держави до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Головного управління Держгеокадастру у Київській області, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги, відділ Держгеокадастру у Миронівському районі, про визнання недійсними і скасування наказів про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою, наказів про затвердження документації із землеустрою та передачі в оренду земельної ділянки, визнання недійсними договорів оренди землі залишено без розгляду.

Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції не вбачав підстав для продовження наданого позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

Однак, такі висновки зроблені судом першої інстанції без урахування усіх обставин справи та є передчасними.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Згідно загального правила, встановленого частиною 2 статті 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За змістом наведених норм закону, повернення заяви з тих підстав, що особа не виконала вимоги ухвали про усунення недоліків, можливо лише в тому випадку, коли особа отримала відповідну ухвалу суду, але ухилилась від виконання вимог, вказаних в ухвалі.

За правилами частини 2 статті 127 УПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Продовження строку являє собою надання нового строку на вчинення тієї процесуальної дії, яка не була з поважних причин вчинена в первісно встановлений строк.

При цьому апеляційний суд виходить з того, що цивільний процесуальний закон не містить вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються судом у кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Суд першої інстанції, отримавши 07 червня 2019 року від прокурора заяву про долучення до матеріалів справи копій документів, що підтверджують вжиття ним заходів на виконання ухвали суду, помилково розцінив таку причину для усунення недоліків поданої заяви, як не поважну.

Звертаючись до суду із заявою про долучення до матеріалів справи копії документів, підтверджуючих вжиття заходів щодо виконання вимог ухвали Миронівського районного суду Київської області від 17 травня 2019 року у зв`язку з необхідністю здійснення судового збору, прокурор фактично повідомив суд про поважність причин невиконання ухвали суду у визначений строк, пов`язаних із виникненням організаційних та фінансових складнощів у позивача, який діє в інтересах держави.

Крім того, судом першої інстанції не враховано, що дана справа перебуває на розгляді Миронівського районного суду Київської області з березня 2017 року, тобто понад два роки. За цей період судові засідання по справі проводились лише тричі: 07.04.2017 року - відкладено розгляд справи (т. 1 а.с. 81-82), 07.09.2018 року - оголошено перерву по справі (т. 2 а.с. 112-116), 07.06.2019 року - позов залишено без розгляду (т. 2 а.с. 163-166).

Відповідно до статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Основним Законом України передбачено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом; кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб (частини 1, 2 статті 55 Конституції України). Відмова суду в прийнятті позовних заяв, скарг, оформлених відповідно до процесуального закону, є порушенням права на судовий захист, яке за статтею 64 Конституції України не може бути обмежене.

Положення пункту 7 частини першої статті 129 Конституції України визначає однією з основних засад судочинства - розумні строку розгляду справи.

Згідно з положеннями статті 8 Конституції України визначено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а норми Конституції України є нормами прямої дії.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

Право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Підставами для скасування ухвалу суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали (ст. 379 ЦПК України).

З огляду на викладене, ухвала суду першої інстанції, постановлена з порушенням норм процесуального права, підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На підставі викладеного та керуючись статтями 268, 368, 371, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу виконувача обов`язків заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури - задовольнити.

Ухвалу Миронівського районного суду Київської області від 07 червня 2019 року у справі скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 04 листопада 2019 року.

Суддя-доповідач Таргоній Д.О.

Судді: Журба С.О.

Голуб С.А.