09 квітня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Панченко О.М.
при секретарі Табачук Д.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Відповідачем добровільно не відшкодовано вартість електроенергії, спожитої та необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, у зв'язку із чим, позивач був змушений звернутись до суду з даним позовом та просить захистити його право шляхом стягнення заборгованості.
Ухвалою суду від 21.11.2018 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, з викликом сторін.
У судове засідання представник позивача не з'явився, надав суду заяву у якій просив розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримав та не заперечував проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач у судове засідання не з'явилася, відзив на позов не подала, про час та місце розгляду справи судом повідомлялася належним чином за зареєстрованим місцем проживання, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило, а тому, відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність останньої та ухвалити у справі заочне рішення за згодою представника позивача.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії регулюються Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, Правилами користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 року за №28 (далі по тексту - ПКЕЕ) та іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.
Судом встановлено, що відповідач зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та на її ім'я відкрито особовий рахунок № НОМЕР_2 за вказаною адресою, а отже вона є споживачем електричної енергії, яку постачає позивач ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», як правонаступник ПАТ «Київенерго».
Відповідно до п. п. 19, 21 Правил користування електричною енергією затверджених Постановою КМУ від 26 липня 1999 р. № 1357розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Іншими словами, кількість спожитої енергії має щомісяця визначатися самостійно відповідачем за фактичними, показаннями приладу обліку електроенергії.
Відповідно до п. 20 Правил користування електричною енергією для населення, розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну.
Пунктом 38 Правил визначено, що споживач несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію.
З наданих позивачем загальної карточки та виписки по особовому рахунку видно, що відповідач не належним чином сплачувала кошти за спожиту електричну енергію у зв'язку з чим станом на 01.10.2018 року утворилась заборгованість у розмірі 15 933.27 грн.
Відповіді до ч. 1 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.
Відповідно до ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення.
Крім того, згідно із ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити 3% річних з простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Розмір 3% річних з простроченої суми з урахуванням індексу інфляції відповідно до розрахунку ціни вимоги становить 22 832.59 грн.
За таких обставин з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума боргу за спожиту електроенергію з урахування індексу інфляції та 3% річних.
Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження.
У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
На підставі акту енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.
Обсяг недооблікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акту про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії, за чільністю днів, визначених відповідно до п. 3.3. Методики, та за тарифами (цінами) для населення, по діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності.
10.02.2017 року за адресою Відповідача: АДРЕСА_1, представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення ПКЕЕН: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника, без дозволу електропередавальної організації, після відключення.
Так, відповідно п. 3.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої наслідок порушення споживачем ПКЕЕН за формулою 2.7. проведено розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН за період з 28.12.2016 року по 10.02.2017 року на суму 2 562.46 грн.
Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Належних доказів в обґрунтування своїх можливих заперечень, відповідачем надано не було.
Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню, оскільки судом достовірно встановлено, що відповідач не неналежним чином сплачувала кошти за спожиту електричну енергію та порушила правила користування електричною енергією.
На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 1762,00 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 258, 259, 264, 268, 265, 212 -218, 280 ЦПК України, суд, -
Позов приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засідання під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Суддя: О.М. Панченко