У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" листопада 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Астахова О.О. розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до відповідача ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб укладений між сторонами, зареєстрований 26 листопада 2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1994.

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України судом направлено запит до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Згідно довідки Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в м. Києві від 15 серпня 2019 року №51675/1 відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вибув з реєстрації місця свого проживання по АДРЕСА_1 . По м. Києву зареєстрованим не значиться.

Позивач у позовній заяві вказала адресу реєстрації відповідача: АДРЕСА_2 .

Відповідно до довідки № 677/02-13 від 17.10.2019 року Пухівської сільської ради броварського району Київської області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_2 не значиться.

Зі змісту позовної заяви убачається, що позивач ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_3 , що територіально відноситься до Деснянського району м. Києва.

За ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно із ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Як убачається із матеріалів справи від шлюбу у сторін народилась дитина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає разом із позивачем.

Оскільки ні позивач ні відповідач не зареєстровані у встановленому законом порядку у Дніпровському районі м. Києва, суддя приходить до висновку, що справа не підсудна Дніпровському районному суду м. Києва.

За приписами пункту 1 частини 1 статті 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи, що по даній категорії справ позови можуть пред`являтись за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти. При цьому із матеріалів справи убачається, що на утриманні позивача перебуває малолітній син, а місце проживання ОСОБА_1 відноситься територіально до Деснянського району м. Києва, суддя приходить до висновку, що справа підлягає направленню до Деснянського районного суду м. Києва

Згідно із ч.ч. 1, 2 статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Ураховуючи, що місце проживання позивача, на утриманні якої перебуває малолітній син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , значиться за адресою: АДРЕСА_3 , то за положеннями ч. 2 ст. 28 ЦПК України в такому випадку, справа може розглядатись за місцем проживання позивача.

З огляду на означене суддя приходить до висновку, що справа підлягає направленню за підсудністю до Деснянського районного суду м. Києва.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27, 28, 30-32, 259-261, 353, 354 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати до Деснянського районного суду м. Києва за підсудністю.

Передачу справи на розгляд до Деснянського районного суду м. Києва за підсудністю, здійснити на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Копію ухвали невідкладно направили сторонам.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання через Дніпровський районний суд м. Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Астахова