Справа № 530/926/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

06.11.2019 року місто Зіньків

Зіньківський районний суд Полтавської області в складі головуючого судді - Дем`янченка С.М., секретарі Тараненко Т.І. розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження, в місті Зіньків Полтавської області, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Опішнянської селищної ради, Зіньківського району, Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

З позову вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 тітка, позивача, після її смерті залишилась спадщина, яка складається з земельної ділянки загальною площею 1,91 га, з них: земельна ділянка площею 1,31 га ріллі і земельна ділянка площею 0,60 гектара багаторічних насаджень, розташованих на території Опішнянської селищної ради, 3іньківського району, Полтавської області, переданих для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, якими спадкодавець ОСОБА_2 володіла на підставі державного акта на право приватної власності на землю серії РЗ № 685028, земельної ділянки площею 5,34 га кормових угідь, розташованої на території Опішнянської селищної ради, Зіньківського району, Полтавської області, переданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, якою спадкодавець ОСОБА_2 володіла на підставі державного акта на право приватної власності на землю серії Р2 № 617001. Єдиним спадкоємцем за законом на вказану спадщину являється позивач ОСОБА_1 , інші спадкоємці відсутні. Приватний нотаріус відмовив позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки вона у встановлений чинним законодавством України шестимісячний строк, не подала до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Позивач в позові вказує, що вище вказаний шестимісячний строк, встановлений законодавством України вона пропустила з поважної причини, так як на той час вона майже нічого не знала про свою тітку ОСОБА_2 Оскільки її батько ОСОБА_3 не проживав в Зіньківському районі, Полтавської області де народився, з молодості з сестрою ОСОБА_2 не спілкувався. ОСОБА_1 востаннє на території Опішнянської селищної ради, Зіньківського району Полтавської області була в ранньому дитинстві, коли іще була жива її баба ОСОБА_4 . Це підтверджується тим, що усі документи, які стосуються народження її тітки ОСОБА_2 , її смерті і спадкового майна, яке залишилося після неї були втрачені і відновлені в червні-липні 2019 року, після вищевикладених подій. В зв`язку з вище викладеним позивач ОСОБА_1 звернулася до суду і просила суд ухвалити рішення, яким причину пропуску нею строку встановленого для прийняття спадщини визнати поважною та визначити їй додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 16.07.2019 року відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання.

В судове засідання сторони не з`явились, від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, представник відповідача Опішнянської селищної ради, Зіньківського району, Полтавської області в судове засідання не з`явилася, надіслала до суду клопотання про розгляд справи у відсутність представника.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.4 цієї статті, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі, зокрема, визнання позову, проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

За нормою ч.1 ст.206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, прийнявши до уваги заяви та клопотання учасників справи, дослідивши та проаналізувавши матеріали цивільної справи і давши їм належну оцінку, приходить до висновку, що позовОСОБА_1 до Опішнянської селищної ради, Зіньківського району, Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягає до задоволення з наступних підстав.

У відповідності до ч.3 та ч.4 ст.12,ч.1 та ч.2 ст.13 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 1216-1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Андріївка Хорольського району Полтавської області і її батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_5 ( а.с.4-5,6). ОСОБА_6 та ОСОБА_7 12.08.1989 року зареєстрували шлюб , після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище ОСОБА_1 (а.с.7). ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Карабазівка, Зіньківського району, Полтавської області і його батьками були ОСОБА_9 та ОСОБА_4 ( а.с.8). ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 в смт. Градизьк, Глобинського району, Полтавської області (а.с.9). ОСОБА_2 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 і її батьками є ОСОБА_9 та ОСОБА_4 ( а.с.10). ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Опішня, Зіньківського району, Полтавської області ( а.с.11). ОСОБА_2 на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 проживала одна та була зареєстрована за адресою с. Васьки, Зіньківського району, Полтавської області ( а.с.12). Шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 закінчився 08.05.2005 року. З повідомлення приватного нотаріуса Москівця С.В. від 22.07.2019 року за № 338/01-16 вбачається, що після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 спадкова справа не заведена, претензії від кредиторів не надходили ( а.с.30)

За статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). За статтею 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Як вбачається зі ст. 1270 ч.1 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України. Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України). Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем спадщини визначені у частинах 3, 4 статті 1268, статті 1269 ЦК України. Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Чинне законодавство розмежовує поняття прийняття спадщини (глава 87 ЦК України "Здійснення права на спадкування") та оформлення спадщини (глава 89 ЦК України "Оформлення права на спадщину"). Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України). Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Судовий порядок продовження даного строку застосовується у випадках, коли інші спадкоємці, які прийняли спадщину, або хоча б один із них, заперечують проти вступу у спадщину особи, що пропустила вказаний строк, якщо спадщина перейшла до територіальної громади і немає інших спадкоємців або усі спадкоємці, крім позивача, відмовилися від спадщини. За частинами першою та третьою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості одержання своєї частки спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, також і після спливу значного строку. Підставами для прийняття судом рішення про визначення спадкоємцеві, який пропустив строк для прийняття спадщини, додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, є визнання причин пропуску строку на прийняття спадщини поважними.

Відповідно до роз`яснень, даних у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 Про судову практику у справах про спадкування, особа, яка не прийняла спадщини в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За наведених вище обставин, суд приходить до висновку, що причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини є поважними, тому, позов слід задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.1272 ЦК України, ст. 12,13, 81, 189-200, 200, 210, 247, 258-259, 263-268 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в:

ПозовОСОБА_1 до Опішнянської селищної ради Зіньківського району Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк, в два місяці, з часу набрання рішенням суду чинності, для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за на слідками апеляційного перегляду.

Суддя -