Справа № 657/777/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.10.2019 року Каланчацький районний суд Херсонської області

в складі головуючого судді Скригун В.В.,

за участю секретаря Попової Т.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Каланчак цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого на підставі доручення діє Постриган Наталія Леонідівна, до Мирненської селищної ради Кланчацького району Херсонської області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Каланчацька державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин та право власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в :

Представник позивача ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом, в яком з урахування уточнених позовних вимог, просить встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідним сином ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та визнати за ОСОБА_1 право власності, у порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на земельну ділянку з кадастровим номером :08:001:0023, що розташована в адміністративних межах Мирненської селищної ради, яка належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХС № 013048, виданного 05 травня 2004 року.

Мотивуючи свої вимоги, позивач вказує, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати ОСОБА_3 . Після її смерті залишилася спадщина, яка складається з земельна ділянка загальною площею 7,63 га, що належала спадкодавцю на підставі Державного акту серії ХС № 013048, виданного 05 травня 2004 року. Являючись сином, спадкодавця та спадкоємцем першої черги, нележним чином не може оформити свої спадкові права, так як не може підтвердити родинні відносини між ним та матір`ю, оскільки в свідоцтві про смерть матері невірно визначнено її прізвище, як « ОСОБА_3 », замість вірного « ОСОБА_3 ». За таких обставин, виключним способом захисту прав позивача є звернення до суду з позовом про визнання за ним права власності на спадкове майно. Факт того, що ОСОБА_3 є його матір`ю, підтверджується тим, що ім`я та по - батькові матері, визначене в свідоцтві про її смерть співпадають з іменем та по-батькові матері, визначеному в свідоцтві про його народження.

Ухвалою суду від 23 травня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 02.09.2019 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. Будь-які інші процесуальні дії судом не здійснювалися.

Представник позивача ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, налада суду заяву про підтримання позову та розгляд справи за її відсутності.

Представник відповідача Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про визнання позову та розгляд справи за його відсутності.

Представник третьої особи Каланчацької державної нотаріальної контори в судове засідання не з"явилася, про час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, причини неявки не повідомила, будь-яких пояснень та заперечень до суду не подала.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини і відповідні їм правовідносини.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Відповідно до положень статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним з можливих способів захисту цивільних та інтересів є визнання права.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту, що мають юридичне значення, в тому числі встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

У п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року, зазначено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. При наявності спору розгляд справи здійснюється в позовному провадженні.

Встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , надає позивачу можливість реалізувати його право на спадщину.

Факт того, що ОСОБА_3 є матір`ю позивача ОСОБА_1 , підтверджується тим, що ім`я та по - батькові матері, визначене в свідоцтві про її смерть співпадають з іменем та по-батькові матері, визначеному в свідоцтві про народження позивача. Вказані розбіжності в написанні прізвища позивача та нині покійної його матері пов"язнані з різним перекладом прізвища з російської на українську мову.

За таких обставин, враховуючи, що розбіжності у документах, що підтверджують родинні відносини між ОСОБА_1 та його матір`ю ОСОБА_3 унеможливлюють використання заявником цих документів для реалізації свого права на спадкування, суд приходить до висновку про необхідність встановлення факту родинних відносин.

За змістом ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.ст. 1220 ч. 1, 1223 ч. 3 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла спадкодавець ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданного 08 січня 2005 року відділом реєстрації актів цивільного стану Армянського міського управління юстиції, актовий запис № 05.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, зокрема, діти спадкодавця, мають право на спадкування за законом у першу чергу.

З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 , є спадкоємицем першої черги, оскільки є сином спадкодавця, що було встановлено в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою або із застереженням. Спадщина належить спадкоємцю з моменту її відкриття незалежно від часу прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, спадкодавцю ОСОБА_3 за життя, на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХС № 013048, виданного 05 травня 2004 року, належала земельна ділянка загальною площею 7,63 га.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно пункту «г» ч.1 ст.81 ЗК України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі прийняття спадщини.

Захист прав на земельні ділянки здійснюється, в тому числі шляхом визнання права, як передбачено п.1 ч.3 ст.152 ЗК України.

Згідно ч. 1 ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Відповідно до ст.125 Земельного Кодексу України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають із моменту державної реєстрації цих прав.

В пунктах 10, 11 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" зазначено, що відповідно до статті 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом.

Як вбачається з матеріалів справи, право спадкодавця ОСОБА_1 на земельну ділянку загальною площею 7,63 га, підтверджено Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ХС № 013048, виданного 05 травня 2004 року, на підставі якого земельна ділянка належала спадкодавцю ОСОБА_3 , яка є матір`ю позивача.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 1 «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що за наявності умов одержання свідоцтва про право на спадщину у нотаріальній конторі, вимога про визнання права на спадщину в судовому поряду не розглядається, однак, коли нотаріус відмовляє в оформленні відповідного свідоцтва на певний об`єкт спадкування, то особа може звернутися до суду для вирішення даного питання за правилами позовного провадження.

Являючись сином спадкодавця та спадкоємицем першої черги, позивач належним чином не може оформити свої спадкові права.

Так, Каланчацькою державною нотаріальною конторою позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Зазначене підтверджує ту обставину, що позивач не має змоги оформити свої спадкові права в позасудовому порядку.

Оскільки у даному випадку питання про право позивача на спадщину не може бути вирішено в нотаріальному порядку шляхом видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з вищевикладеними обставинами, тому це питання можливо вирішити у судовому порядку шляхом визнання права власності на вищевказане спадкове майно за позивачем у порядку спадкування за законом.

Таким чином, враховуючи ті обставини, що позивач надав суду достатньо доказів, які підтверджують позов, а визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що позивач, як спадкоємець після смерті спадкодавця своєї матері, має законне право на земельну ділянку загальною площею 7, 63 га, яка належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХС № 013048, виданного 05 травня 2004 року, в порядку спадкування за законом.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, ст. ст. 16, 1217,1223,1220, 1225, 1261,1268 ЦК України, 81, 125, 152 Земельного Кодексу України, суд -

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 , в інтересах якого на підставі доручення діє Постриган Наталія Леонідівна, до Мирненської селищної ради Кланчацького району Херсонської області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Каланчацька державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин та право власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом, задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідним сином ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності, у порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на земельну ділянку з кадастровим номером :08:001:0023, що розташована в адміністративних межах Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області, яка належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХС № 013048, виданного 05 травня 2004 року.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Херсонського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 , проживає в АДРЕСА_1 .

Відповідач: Мирненська селищна рада Каланчацького району Херсонської області, юридична адреса: смт. Мирне, Каланчацького району Херсонської області, вул. Шевченка, 33, .

Третя особа, яка не заявляє самостіних вимог на предмет спору Каланчацька державна нотаріальна контора, юридична адреса: смт. Каланчак вул. Херсонська, 9. .

Суддя: Скригун В. В.