Справа № 364/910/19
Провадження № 2/364/313/19
04.11.2019 р. Володарський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Макаренко Л. А.,
при секретарі судового засідання Кулинич Г. І.
сторони не з`явилися,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в приміщенні Володарського районного суду Київської області в смт Володарка Київської області цивільну справу
за позовом ОСОБА_1
до ОСОБА_2
про розірвання шлюбу,
До Володарського районного суду Київської області 06.08.2019 р. надійшов зазначений позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якій Позивач просить суд: розірвати шлюб, укладений сторонами та зареєстрований 12.06.2015 р. Відділом державної реєстрації цивільного стану реєстраційної служби Володарського районного управління юстиції у Київської області, актовий запис № 37, залишивши їй прізвище « ОСОБА_3 ».
На обґрунтування заявлених позовних вимог Позивач у позовній заяві зазначила, що між нею та Відповідачем 12.06.2015 р. зареєстровано шлюб; від шлюбу вони мають спільну дитину, 2015 р.н. Також Позивач має малолітнього сина від першого шлюбу. Стосунки між цим сином та Відповідачем спочатку були хорошими, але з часом все почало змінюватись в гіршу сторону. Позивач хотіла, аби її син зростав і виховувався в повноцінній родині, отримував належну увагу і підтримку, проте Відповідач не зміг стати для її сина «батьком», навпаки, він категорично виступає проти спільного проживання сина разом з ними, не здатен підтримувати нормальну атмосферу в сім`ї, піклуватися про належну побудову сімейних відносин. Позивач стверджує, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені з травня 2019 року.
Ухвалою суду від 16.08.2019 р. відкрито провадження в справі, визначено здійснення розгляду справи у загальному позовному провадженні, встановлено Відповідачеві строк для подання відзиву та призначено підготовче судове засідання на 16.09.2019 р., відкладене через неявку Відповідача на 30.09.2019 р.; ухвалою суду від 30.09.2019 р. справу призначено до розгляду на 16.10.2019 р., розгляд відкладений на 04.11.2019 р. через неявку Відповідача.
У судове засідання 04.11.2019 р. Позивач не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена, що підтверджено матеріалами справи; до суду 16.09.2019 р. подала заяву з проханням проводити розгляд без її участі, проти заочного рішення суду не заперечує (а.с. 18).
Відповідач у судове засідання вчергове не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся в порядку частин сьомої, восьмої статті 128 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) шляхом направлення судових повісток за зареєстрованою адресою місця його проживання, яка є і фактичним місцем проживання за повідомленням органу реєстрації (органу місцевого самоврядування), наданим суду в порядку статті 187 ЦПК України (а.с. 13). Першу судову повістку разом з ухвалою суду від 16.08.2019 р. про відкриття провадження в справі та копіями позовної заяви і доданих до неї документів Відповідач отримав, що підтверджено поштовим повідомленням (а.с. 17), надалі судові повістки поверталися без вручення та без зазначення про причини невручення їх Відповідачеві (а.с. 21-22, 27-28, 33-34). Тому у судове засідання 04.11.2019 р. Відповідач викликався в порядку частини одинадцятої статті 128 ЦПК України шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному веб-сайті судової влади України в мережі Інтернет (а.с. 30-31).
За наведених обставин, Відповідач вважається належно повідомленим про дату, час і місце розгляду справи (пункт 4 частини восьмої статті 128, частини третя, десята статті 130 ЦПК України).
Водночас суд, вирішуючи питання щодо можливості розгляду справи за відсутності фактичного отримання Відповідачем всіх судових повісток, виходить як з наведених положень статті 128 ЦПК України, які є спеціальними процесуальними нормами, що встановлюють порядок направлення і вручення судових повісток, а також з обов`язку особи зареєструвати своє місце проживання протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання (стаття 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні»), за адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції (пункт 7 Правил реєстрації місця проживання, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2016 р. № 207). З огляду на це обов`язок суду повідомити особу, зокрема про дату, час і місце судового засідання, шляхом направлення офіційної кореспонденції на адресу її зареєстрованого місця проживання, на переконання суду, прямо кореспондується з обов`язком особи зареєструвати своє місце проживання, тим самим повідомивши державу (державні органи) про адресу отримання нею офіційної кореспонденції, невиконання особою такого обов`язку не може перешкоджати іншим особам захистити в суді свої права та законні інтереси (стаття 68 Конституції України).
Також, зважаючи на отримання Відповідачем ухвали суду про відкриття провадження в справі з копіями позовної заяви і доданих до неї документів, що підтверджено поштовим повідомленням (а.с. 17), суд застосовує практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав у своїх рішеннях про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (зокрема, пункт 41 рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 р. у справі «Пономарьов проти України», заява № 3236/03, стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частина четверта статті 10 ЦПК України).
За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому згідно з частиною четвертою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою, викладеною письмово в її заяві (а.с. 18), вбачає за можливе розглянути справу за відсутності Відповідача у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.
Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, ознайомившись з матеріалами справи й оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні (стаття 89 ЦПК України), вирішуючи справу, виходить з такого.
З наявних письмових матеріалів справи судом встановлено, що 12.06.2015 р. сторони зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 12.06.2015 р. Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Володарського районного управління юстиції у Київської області, актовий запис № 37 (а.с. 7); від шлюбу вони мають спільну малолітню дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджено копією свідоцтва про її народження серії НОМЕР_2 , виданого 17.11.2015 р. Виконавчим комітетом Логвинської сільської ради Володарського району Київської області, актовий запис № 11 (а.с. 8).
Спільно з Позивач проживає її син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджено довідкою Логвинської сільської ради Володарського району Київської області від 02.07.2019 р. № 285/02-15 (а.с. 10).
Як зазначено Позивачем у позовній заяві та не спростовано Відповідачем, який відзиву із запереченнями проти позову не подав, шлюбні відносини між сторонами фактично припинені з травня 2019 року, за відомостями позовної заяви сторони проживають у різних населених пунктах Володарського району Київської області.
В Україні шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість (стаття 51 Конституції України, статті 24, 56 Сімейного кодексу України).
Шлюб припиняється внаслідок його розірвання, зокрема, за позовом одного з подружжя на підставі відповідного рішення суду (частина друга статті 104, частина третя статті 105, стаття 110 Сімейного кодексу України).
За статтею 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття 113 Сімейного кодексу України).
Зогляду на викладене суд дійшов до висновку, що рішення Позивача про розлучення є для неї виваженим і свідомим, подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї вважає неможливими, поновлювати сімейно-шлюбні відносини Позивач наміру не має. Суд не може примушувати жінку або чоловіка до підтримання, відновлення або продовження сімейних відносин, а вільність та рівність цих стосунків і можливість припинення шлюбу є їх основою, що законодавчо закріплено у нормах Сімейного кодексу України.
За позицією Верховного Суду шлюб має добровільний характер та ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків і позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя; незгода лише будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу (постанова від 08.11.2018 р. у справі № 569/458/18).
Крім того, на підставі імперативних приписів частини першої, пункту 1 частини другої статті 141 ЦПК України з Відповідача слід стягнути на користь Позивача судові витрати за сплачений судовий збір у розмірі, визначеному статтею 4 Закону України «Про судовий збір».
Зважаючи на усе наведене та відповідно до статей 24, 55, 104, 105, 110, 112, 113, 115 Сімейного кодексу України, керуючись статтями 2-4, 12, 13, 76, 89, 141, 223, 247, 258, 259, 263-265, 272, 273, 280-284, 288, 289, 351-355, підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_3 ), та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_4 ), зареєстрований 12.06.2015 р Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Володарського районного управління юстиції у Київської області, актовий запис № 37, розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити її прізвище « ОСОБА_3 ».
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_4 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_3 ), судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 (сорок) коп.
Копії заочного рішення суду надіслати сторонам.
Рішення суду після набрання законної сили надіслати до Володарського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Київської області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення суду може бути переглянуте Володарським районним судом Київської області за письмовою заявою Відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня проголошення цього заочного рішення; заява про перегляд заочного рішення подається в письмовій формі та повинна відповідати вимогам статті 285 ЦПК України.

Заочне рішення суду може бути оскаржено Позивачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду через Володарський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги, якщо протягом цього строку не було подано заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Л. А. Макаренко