Справа № 758/1115/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2019 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, -

ВСТАНОВИВ:

01 квітня 2019 року до суду надійшла заява від представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 (надалі за текстом - заявник), про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами (справа № 758/1115/17).

01.04.2019 року протоколом автоматизованого розподілу заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у цивільній справі № 758/1115/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, визначено головуючого суддю по справі: Гребенюка В.В.

Заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами обґрунтована тим, що тільки 11.03.2019 року (з огляду на запізнене оприлюднення Ухвал суду) заявнику стало відомо про те, що матеріали цивільної справи за первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, ОСОБА_1 про виділення майна в натурі, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, про визначення порядку користування земельною ділянкою та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_2, про виділення частки житлового будинку в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою, прийняті до провадження суддею Оболонського районного суду м. Києва Ухвалою від 15.02.2019 року (оприлюдненою 25.02.2019 р.), через визначення територіальної підсудності Ухвалою Київського апеляційного суду від 04.02.2019 р., з підстав, зазначених в Ухвалі Подільського районного суду м. Києва від 09.01.2019 р.

Перевіривши матеріали справи та заяву, суд приходить до наступних висновків.

09.08.2017 р. Рішенням Подільського районного суду м. Києва позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1 про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності задоволено та виділено в натурі ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1) належну їй на праві особистої власності 31/60 частини жилого будинку АДРЕСА_1, який складається з квартири №2 загальною площею 44,6 кв.м., а саме: 2-1 кухні, площею 6,5 кв.м.; 2-2 коридор, площею 3,5 кв.м.; 2-3 житлова, площею 20,1 кв.м.; 2-4 житлова, площею 8,7 кв.м.; І тамбур, площею 5,8 кв.м.; сарай та спорудження під літерою «Е», сарай під літерою «Б» (справа № 758/1115/17).

05.09.2017 р. провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2, ОСОБА_1 про виділення майна в натурі було відкрито (Справа № 758/10396/17).

12 жовтня 2018 року Розпорядженням керівника апарату Подільського районного суду м. Києва №857 було призначено повторний автоматизований розподіл даної справи на підставі п.2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, в результаті якого справу було розподілено судді Войтенко Т.В. Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 16.10.2018 р. прийнято справи до провадження іншого судді та призначення розгляду справи у порядку загального позовного провадження.

У підготовчому судовому засіданні 09.01.2019 р. було винесено Ухвалу Подільського районного суду міста Києва, згідно якої справа була направлена до Київського апеляційного суду для визначення підсудності. При цьому, згідно даних Державного реєстру судових рішень: дана Ухвала: Надіслано судом: 09.01.2019. Зареєстровано: 10.01.2019. Оприлюднено: 10.01.2019.

04.02.2019 р. Ухвалою Київського апеляційного суду підсудність цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, ОСОБА_1 про виділення майна в натурі, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, про визнання порядку користування земельною ділянкою та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_2, про виділення частки житлового будинку в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою, визначено Оболонському районному суду міста Києва. При цьому, згідно даних Державного реєстру судових рішень: дану Ухвалу: надіслано судом: не визначено, зареєстровано: 06.02.2019, оприлюднено: 06.02.2019.

25.02.2019 р. Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва було прийнято до свого провадження цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_3 (дата народження невідомо, РНОКПП НОМЕР_2, АДРЕСА_1) до ОСОБА_2(дата народження невідомо, РНОКПП невідомо, АДРЕСА_2), ОСОБА_1(ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_3, АДРЕСА_1) про виділення майна в натурі, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, про визначення порядку користування земельною ділянкою та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_2, про виділення частки житлового будинку в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою, та призначено у справі підготовче судове засідання. При цьому, згідно даних Державного реєстру судових рішень: дану Ухвалу: надіслано судом: 20.02.2019, зареєстровано: 21.02.2019, оприлюднено: 25.02.2019.

Так, відомості щодо оприлюднення Ухвал суду спростовують твердження заявника щодо відсутності такого вчасного оприлюднення, зокрема, щодо відсутності оприлюднення Ухвали Київського апеляційного суду від 04.02.2019 р.

Зазначене свідчить про те, що заявнику, при відслідкуванні стану розгляду справ на офіційному сайті «Судова влада України», як про це зазначено останнім, мало раніше стати відомо про ухвалені рішення.

Згідно ч. 13 ст. 33 ЦПК України розгляд заяви про перегляд судового рішення за ново виявленими обставинами здійснюється тим самим складом суду, який ухвалив рішення, що переглядається, якщо справа розглядалася суддею одноособово або у складі колегії суддів, а якщо такий склад суду сформувати неможливо, суддя або колегія суддів для розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами визначається в порядку, встановленому частиною першою цієї статті.

При цьому, суд звертає увагу на те, ще у підготовчому судовому засіданні в справі № 758/10396/17 від 09.01.2019 р. було встановлено, що відповідач за первісним позовом - ОСОБА_2 є присяжною Подільського районного суду м. Києва, у зв'язку з чим, суд поставив на обговорення питання про процесуальну можливість розгляду справи, в якій стороною є ОСОБА_2, Подільським районним судом м. Києва.

Рішеннями Київської міської ради від 08.12.2016 р. затверджено список присяжних Подільського районного суду м. Києва, відповідно до якого, ОСОБА_2 призначена присяжною Подільського районного суду м. Києва.

В свою чергу, відповідно до вимог ст. 63 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» присяжним є особа, яка у випадках, визначених процесуальним законом, та за її згодою вирішує справи у складі суду разом із суддею або залучається до здійснення правосуддя.

Присяжні виконують обов'язки, визначені п.п. 1, 2, 4-6 ч.7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій та статус суддів».

При цьому, як передбачено ч. 2 ст. 34 ЦПК України, у випадках, встановлених цим Кодексом, цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються колегією у складі одного судді і двох присяжних, які при здійсненні правосуддя користуються всіма права судді.

Згідно п. 5 ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 ЦПК України за наявності підстав, зазначених у ст. ст. 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя зобов'язаний заявити самовідвід.

Частинами 8 і 9 ст. 40 ЦПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Відповідно до ч.4 ст.10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, судді зобов'язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

У п.2.5 «Бангалорських принципів поведінки судді» (схвалені резолюцією 2006/23 Економічної та Соціальної ради ООН від 27 липня 2006 року) зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об'єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.

Таким чином, з метою зняття у сторін будь-яких сумнівів в об'єктивності та неупередженості судді при розгляді даної справи, запобігання нарікань на необ'єктивність та неупередженість головуючого судді, а також звинувачень у заінтересованості результатів розгляду справи, запобігання конфліктних ситуацій, які ставлять під сумнів можливу неупередженість головуючого судді,, відповідно до вимог ч. 1 ст. 40 ЦПК України вважаю необхідним задовольнити заявлений самовідвід по даній справі.

Статтею 15 Кодексу суддівської етики визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов'язком судді. Вказане випливає з принципу об'єктивності, визначеному у згаданих Бангалорських принципах поведінки суддів, відповідно до якого об'єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов'язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об'єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.2006 року у справі «Білуга проти України», від 28.10.1998 року у справі «Ветштайн проти Швейцарії», тощо) важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов'язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків.

Згідно ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Враховуючи наведене, з метою попередження можливості скасування рішення з мотивів необ'єктивності та упередженості головуючого, суд вважає за необхідне заявити собі самовідвід.

Керуючись статтями 39, 40, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Задовольнити самовідвід, заявлений головуючим - суддею Гребенюком В.В. по справі за заявою ОСОБА_1, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами в справі № 758/1115/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1 про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, та повернути справу в канцелярію суду для проведення її перерозподілу в порядку ст.14 ЦПК України;

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Гребенюк