ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/9306/19 Справа № 211/3372/19 Суддя у 1-й інстанції - Ткаченко С. В. Суддя у 2-й інстанції - Бондар Я. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2019 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Бондар Я.М.

суддів - Барильської А.П., Зубакової В.П.

сторони справи:

заявник ОСОБА_1 ,

заінтересована особа Головне територіальне управління юстиції у Дніпропетровській області,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні, в порядку ч.13 ст. 7, ч.2 ст. 369 ЦПК України, без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, апеляційну скаргу заявника ОСОБА_1 в інтересах якої діє Перкін ОСОБА_2 Петрович, на ухвалу Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу від 02 вересня 2019 року про повернення заяви заявнику, яка постановлена суддею Ткаченко С.В. у м. Кривому Розі Дніпропетровської області, -

ВСТАНОВИВ:

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, заінтересована особа Головне територіальне управління юстиції у Дніпропетровській області.

Ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу від 02 липня 2019 року заяву залишено без руху. Ухвалою цього ж суду від 02 вересня 2019 року заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто.

Не погоджуючись із ухвалою суду, представник заявник подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі. В мотивування доводів апеляційної скарги посилається на те, що подання доказів, перелік яких зазначено в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху не може бути підставою для залишення заяви без руху. Крім того, заявник не отримувала ухвалу суду, що унеможливило її виконання.

Справа розглядається без повідомлення учасників справи, в порядку ст. 369 ЦПК України, оскільки оскаржується ухвала, яка передбачена п.6 ст. 353 ЦПК України.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах заявлених позовних вимог, доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про визнання неподаною та повертаючи заяву ОСОБА_1 , суд першої інстанції керувався ч.3 ст. 185 ЦПК України та виходив з того, що заявником не виконано вимоги ухвали від 02 липня 2019 року про залишення заяви без руху.

Однак, колегія суддів не може погодитися із висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

У відповідності до вимог ч.1, ч.2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву (заяву) подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як видно з матеріалів справи, ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу від 02 липня 2019 року, заяву ОСОБА_1 , залишено без руху з підстав не надання доказів щодо: чи зверталися інші особи з заявами про прийняття спадщини за законом або заповітом; - чи зверталася вона до нотаріуса з привіду прийняття спадщини, та чи відмовлено їй у видачі свідоцтва про прийняття спадщини;- не надано належним чином завіреної копії свідоцтва про смерть ОСОБА_3 ;-чи були наявні у спадкодавця на день його смерті спадкоємці першої - третьої черг за законом, оскільки тільки у разі їх відсутності, усунення від спадкування або прийняття ними спадщини за законом приймають спадкування за законом четвертої черги, а саме особи, які на день смерті спадкодавця проживали з ним однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини;-не зазначено, чи наявний спір про право заявника на спадщину.

Положення п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити, окрім іншого, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Заявником ОСОБА_1 подано до суду заяву з обґрунтуванням вимог, що на її переконання, доводить заявлені вимоги.

Положенням п.2 ч.1 ст.264 ЦПК України передбачено, що під час ухвалення рішення суд вирішує питання, зокрема чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення та якими доказами вони підтверджуються; чи є фактичні дані, які мають значення для вирішення справи та докази на їх підтвердження.

Тобто, питання доведеності заявлених вимог вирішується судом під час ухвалення судового рішення, тому висновок суду про відсутність доказів їх не подання, та або не зазначення, при відкритті провадження, як підстава для повернення позовної заяви, є передчасним таким, що не відповідає процесуальному законодавству.

Також колегія суддів вважає передчасним висновок суду першої інстанції, щодо обізнаності заявника із необхідністю виконати вимоги ухвали суду від 02 липня 2019 року та не зацікавленістю заявника.

У пунктах 47, 48 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17-ц (провадження № 14-507цс18) зазначено, що приписи ЦПК України не дозволяють дійти висновку, що повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» є доказом належного інформування сторони щодо розгляду справи.

Отже, як видно з матеріалів справи, копія ухвали суду від 02 липня 2019 року про залишення заяви без розгляду повернута до суду 30 липня 2019 року із відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.12).

Проте, судом не скеровано повідомлення заявника про залишення її заяви без руху усіма зазначеними нею особисто в заяві засобами зв`язку, зокрема електронною поштою та засобами телефонного зв`язку. Крім того, як видно із тексту заяви, заявник зазначила поштову адресу для листування АДРЕСА_1 Ріг, абонентська скринька 1320, проте судом надіслано ухвалу суду за іншою адресою (а.с.2).

Отже, заявник була позбавлена можливості бути обізнаною із рухом справи за поданою нею заявою, що унеможливило своєчасно нею виконати вимоги ухвали суду про залишення заяви без руху.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає висновок суду першої інстанції про повернення заяви передчасним, такими, що не відповідає процесуальним вимогам та суперечить принципу доступності до судового захисту, тому згідно вимог ст.379 ЦПК України ухвалу слід скасувати та направити матеріали заяви ОСОБА_1 до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі згідно вимог процесуального законодавства.

Керуючись ст.ст. 367, 374, п. 4 ч.1 ст. 379, 381, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах якої діє представник ОСОБА_4 , задовольнити.

Ухвалу Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу від 02 вересня 2019 року скасувати.

Матеріали заяви ОСОБА_1 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, повернути до суду першої інстанції, для вирішення питання про відкриття провадження у справі відповідно до вимог процесуального законодавства.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повне судове рішення складено 05 листопада 2019 року.

Головуючий:

Судді: