РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

ун. № 759/5170/18

пр. № 2/759/1125/19

24 січня 2019 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

під головуванням судді Сенька М.Ф.,

при секретарі Фещук Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про визнання права власності в порядку спадкування, третя особа - Дванадцята київська державна нотаріальна контора,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 заявив позов до ОСОБА_2, за яким просив визнати за ним право власності Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Позов мотивовано тим, що позивач є єдиним спадкоємцем до майна померлого ОСОБА_3, прийняв спадщину після його смерті, але не може оформити право власності на спірну квартиру, оскільки у нього відсутні оригінали правовстановлюючих документів.

Провадження в справі відкрите на підставі ухвали суду від 16 квітня 2018 року.

Ухвалою суду від 13.06.2018р. вжито заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1.

Підготовче провадження у справі закінчено на підставіі ухвали суду від 21.11.2018 року.

Представники позивача ОСОБА_4, ОСОБА_5 подали заяви, за якими позов підтримали, просили розглянути справу без їх участі.

Відповідач, її представник в суд не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, правом подання відзиву не скористались.

Завідувач Дванадцятої київської державної нотаріальної контори надіслала заяву про розгляд справи без участі представника контори, заперечень на позов не мала.

За наведених обставин, виходячи з того, що у справі достатньо даних про права та взаємини сторін, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення за наявних доказів.

Судом встановлено таке.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 17 квітня 2014 року у цивільній справі №759/1883/14 за заявою ОСОБА_1, зацікавлена особа Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, встановлено, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, був троюрідним дядьком ОСОБА_1.

Після смерті ОСОБА_3 01.07.2013 року відкрито спадкову справу № 771/13, з матеріалів якої вбачається, що єдиним спадкоємцем ОСОБА_3 є ОСОБА_1.

Предметом спору є право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1.

Згідно з інформаційною довідкою КВ-2015 №37446 від 24 листопада 2015 року, виданою Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_3, ОСОБА_6 в рівних частинах на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого органом приватизації державного житлового фонду Київського державного авіаційного заводу 27 вересня 1994 року.

ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_4.

ОСОБА_6 та ОСОБА_3 перебували у зареєстрованому шлюбі з 24 листопада 1972 року по день смерті ОСОБА_6 - ІНФОРМАЦІЯ_4.

ОСОБА_3 проживав разом з ОСОБА_6 до дня її смерті у квартирі АДРЕСА_1, а отже згідно із положеннями статті 1268 Цивільного Кодексу України, ОСОБА_3 прийняв спадщину після смерті ОСОБА_6, але не оформив її.

Позивач вимагає визнати за ним право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1, яка належала ОСОБА_6 та була успадкована, але не оформлена ОСОБА_3

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2015 року у цивільній справі №759/14061/15-ц задоволено позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання за ним права власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за померлим ОСОБА_3.

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26 жовтня 2018 року за №9208/02-31, Позивачеві відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після померлого ОСОБА_3, отримане ним у спадщину після смерті ОСОБА_6, в тому числі і у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на майно померлого.

Оскільки нотаріусу Позивачем не надано правовстановлюючих документів на квартиру АДРЕСА_1, тому відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії слід визнати законною.

Разом з тим, матеріали справи свідчать про те, що Позивач набув право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1, що належала ОСОБА_6 та була успадкована, але не оформлена ОСОБА_3

Відповідно до статті 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Отже право власності на квартиру АДРЕСА_1 входить до спадкової маси за померлим ОСОБА_3, проте не може бути прийнято спадкоємцем в загальному порядку, через відсутність правовстановлюючого документу, що посвідчує це право.

Згідно з ч.5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Статтею 392 ЦК України встановлено, що власник майна може пред'явити позов про визнання права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

При цьому судом встановлено, що відповідач не входить до кола спадкоємців померлого ОСОБА_3 та не набула справа на спадщину після його смерті.

За таких фактів та відповідних їм правовідносин, суд знаходить позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню, шляхом визнання за ОСОБА_1 права власності на квартиру АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3.

Судові витрати підлягають стягненню з відповідача на підставі ст. 141 ЦПК України.

Заходи забезпечення позову залишаються в силі на строк визначений ч.7 ст. 158 ЦПК України.

На підставі наведених в рішенні норм закону, керуючись ст.ст. 12, 13, 77-80, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1) право власності на Ѕ частку квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1) 3750 (три тисячі сімсот п'ятдесят) грн. 41 коп. на відшкодування судових витрат.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Головуючий М.Ф. Сенько