справа № 274/5039/18
провадження № 2/0274/812/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

29.03.2019 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -

В с т а н о в и в :

В вересні 2018 року представник позивача ОСОБА_2 звернулася до суду з позовною заявою, згідно якої просить визнати відповідачку ОСОБА_2, такою, що втратила право користування квартирою № 15 будинку № 5А по вул. Житомирська в м. Бердичеві Житомирської області.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1. Відповідач ОСОБА_2 - її донька у зазначеному будинку не проживає більше п'яти років. ЇЇ місце постійного проживання - м. Норильськ Красноярського краю Російської Федерації. Факт реєстрації відповідачки в належній їй квартирі заважає повноцінно нею користуватися та розпоряджатися, змушує нести додаткові витрати по сплаті комунальних послуг.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 22.01.2019 року призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивачка звернулася до суду з письмовою заявою в якій вказала, що позов підтримує повністю, просить справу розглянути в її відсутність.

Відповідачка надала заяву про розгляд справи в її відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.

ВІдповідно до ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як визначено ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, виходячи з наступного.

Згідно копії договору купівлі-продажу квартири від 23.03.1998 року позивач ОСОБА_1 являється власником квартири № 15 будинку № 5 а по вул. Житомирська в м. Бердичеві Житомирської області (а. с. 8).

Відповідно до довідки Міського комунального виробничого ремонтно-експлуатаційного підприємства № 7 від 08.08.2018 року № 714, в квартирі № 15 будинку № 5 а по вул. Житомирська в м. Бердичеві Житомирської області зареєстрована відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.13).

Згідно акту МК ВЖРЕП № 7 від 13.09.2018 року ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: квартира № 15 будинку № 5 а по вул. Житомирська в м. Бердичеві Житомирської області зареєстрована, однак не проживає (а.с. 9).

Механізм здійснення реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання/перебування осіб в Україні визначається відповідно до "Правил реєстрації місця проживання та Порядку передачі органами реєстрації інформації до Єдиного державного демографічного реєстру", затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 207 від 02.03.2016 року.

Реєстрація/зняття з реєстрації місця проживання/перебування здійснюється виконавчим органом сільської, селищної або міської ради, сільським головою (у разі коли відповідно до закону виконавчий орган сільської ради не утворено) (далі - орган реєстрації) на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської громади.

Відомості про реєстрацію/зняття з реєстрації місця проживання вносяться до паспорта громадянина України, тимчасового посвідчення громадянина України, посвідки на постійне проживання, посвідки на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист (далі - документи, до яких вносяться відомості про місце проживання), а відомості про реєстрацію місця перебування - до довідки про звернення за захистом в Україні (документ, до якого вносяться відомості про місце перебування) шляхом проставлення в них відповідного штампа реєстрації місця проживання/перебування особи.

Разом з тим, згідно відомостей відділу з питань державної реєстрації виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області від 03.10.2018 року № 1500/07-09, за даними реєстру територіальної громади інформація про реєстрацію місця проживання ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, відсутня (а.с.20).

Крім того, відсутність відомостей про реєстрацію ОСОБА_2 за адресою: Житомирська область, м. Бердичів, вул. Житомирська, 5 а, кв.15 підтверджується також довідкою Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області від 23.10.2018 року (а.с. 21).

З наведеного вище випливає, що відомості про реєстрацію ОСОБА_2 в квартирі № 15 будинку № 5 а по вул. Житомирська в м. Бердичеві Житомирської області, підтверджуються лише копією поквартирної картки форми "Б" МК ВЖРЕП № 7, яка містить ряд виправлень, без відповідних застережень, тому до її даних суд відноситься критично.

Відповідно до ст. 41 Конституції України право власності є непорушним. Кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

За змістом права власності, визначеного ст. 317 ЦК України, право власності - це право володіння, користування і розпорядження майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Згідно з ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов'язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

У відповідності до вимог ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Оскільки факт реєстрації ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 не знайшов свого підтвердження в судовому засіданні, такі відомості відсутні в реєстрі територіальної громади, право позивача як власника не порушено, а тому підстави для задоволення даного позову відсутні. На підставі викладеного, керуючись ст.41 Конституції України, статтями 316, 317, 319, 321 ЦК України, статтями 4, 19, 141, 259, 263 268, 273, 274, 279, 354, 355 ЦПК України, суд, -

В и р і ш и в :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть подаватися учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Т.М.Вдовиченко