"04" липня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Чех Н.А.
з участю секретаря - Кузьменко А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням,
Позивачі звернулись до суду з позовною заявою про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку, посилаючись на те, що вони є власниками кватири АДРЕСА_1 . У даній квартирі зареєстровано п`ять осіб - вони (позивачі), відповідачі та ОСОБА_4 Фактично з дня реєстрації відповідачі в спірній квартирі не проживають, та не з`являються, станом майна не цікавляться, не займаються його утриманням. Вважають, що відповідачі втратили право користування квартирою, так як не проживають у ній понад рік. У зв`язку з чим вони змушені звернутись до суду з даним позовом.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, надіслала заяву про розгляд справи без її участі. Позов підтримала у повному обсязі, наполягала на його задоволенні.
В судове засідання позивач ОСОБА_3 не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його присутності, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. У разі неявки відповідачів в судове засідання не заперечував щодо розгляду справи в порядку заочного розгляду справи. Додатково зазначив що відповідачі є його братом та племінницею, вони виїхали за кордон чотири роки тому, у спірній квартирі не проживають, їх особисті речі відсутні. Адреса проживання відповідачів за кордоном їй невідома.
Відповідачі в судове засідання не з`явились, про день, час та місце слухання справи сповіщалися згідно норм процесуального законодавства, заяв про розгляд справи за їх відсутності, відзив на позов, до суду не подавали. Враховуючи відсутність в судовому засіданні сторони відповідача, відсутність заяви про розгляд справи у їх відсутність, чи відкладення розгляду справи з поважних причин, відзиву на позов, суд вважає за можливе прийняти рішення по суті спору без присутності відповідачів, по доказам наданим до матеріалів справи.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Згідно ухвали суду від 07.12.2018 року у даній справі відкрито провадження, справа призначена до підготовчого засідання.
Ухвалою від 19.03.2019 року підготовче провадження закрито, справа призначена до судового розгляду.
По даній справі відповідачі неодноразово викликались до суду за повідомленою позивачами адресою, однак жодного разу до суду не з`явились.
В суді встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 27.01.2004 року власниками квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 у рівних долях.
Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.03.2007 року ОСОБА_1 успадкувала після смерті ОСОБА_5 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .
Встановлено, що у спірній кімнаті зареєстровано п`ять осіб - ОСОБА_1 (позивач), ОСОБА_2 (позивач), ОСОБА_3 (відповідач), ОСОБА_4 (відповідач) та ОСОБА_4
Відповідачі є близькими родичами позивачів.
З акту від 30.10.2018 року, підписаного сусідами сторін, та затвердженого ЖЕД № 406, слідує, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у квартирі АДРЕСА_1 не проживають.
Відповідно до ч. 2 ст. 386 Цивільного кодексу України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст. 391 Цивільного кодексу України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
По даній справі встановлено, що відповідачі в спірній квартирі не проживають. Відсутні і будь-які дані щодо не проживання відповідачів в спірній квартирі з поважних причин чи щодо чинення перешкод в їх проживанні. Будь-яких доказів на спростування доводів позивачів, відповідачі до суду не надали.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Відповідачі до суду не з`явились, та не скористались процесуальним правом висловити свої заперечення на позов та надати докази.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 319, 321, 386, 391, 405 ЦК України, ст.ст. 2, 4, 12, 13, 15, 76-78, 81, 137, 258, 259, 264, 265, 273, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) такими, що втратили право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: