Справа № 761/3346/19
Провадження № 2/761/3789/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Макаренко Ірина Олександрівна, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Каштан» про визнання неправомірними та незаконними рішення загальних зборів та зобов`язання здійснити перерахунок вартості спожитих послуг,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з вищевказаною позовною заявою, однак позовна заява не відповідала вимогам, що встановлені ст. 175 ЦПК України.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 13 лютого 2019 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк з дня вручення копії такої ухвали для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду, а саме: надати позовну заяву, її копію та належним чином засвідчені копії всіх документів, що додаються до неї для суду та сторін у справі із дотриманням вимог ч. 3 ст. 175 ЦПК України перелічених в ухвалі суду, а також надати суду довідку про інвалідність або її належним чином завірену копію.

Як вбачається з матеріалів справи, копія вказаної ухвали суду двічі надсилалася на адресу ОСОБА_1 , а саме 14 лютого 2019 року та 08 квітня 2019 року, однак конверти повернулися до суду без вручення, з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Станом на 21 червня 2019 року, позивач не виконав вимоги ухвали суду та не усунув недоліки.

Вирішуючи питання про повернення позовної заяви, слід враховувати позицію ЄСПЛ, відповідно до якої кожному гарантовано право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи та постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими й непереборними обставинами (пункт 46 рішення у справі «Рябих проти Росії»).

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (див. mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України»).

Виходячи із наведених обставин справи вважаю, що повернення позовної заяви відповідає принципу юридичної визначеності і не може вважатись відмовою у доступі до правосуддя.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Каштан» про визнання неправомірними та незаконними рішення загальних зборів та зобов`язання здійснити перерахунок вартості спожитих послуг- вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

Відповідно до п. 15.5 розділу 15 XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України, ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: