Справа № 308/5839/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2019 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді - Малюк В.М.

при секретарі - Матіко Я.Ю.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з вказаною позовною заявою мотивуючи її тим, що 09.08.2014 року між нею та ОСОБА_2 було укладено шлюб, який зареєстровано у виконкомі Кам`яницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, про що складено відповідний запис за № 166. Від даного шлюбу у них народилась донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач зазначає, що протягом останніх років сімейне життя погіршувалося через відсутність взаємопорозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини, різні погляди на життя, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин. Відносини між ними уже тривалий час мають негативний характер, у них відсутнє нормальне спілкування, постійно виникають конфлікти. Подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам.

Враховуючи вищенаведене, позивачка просить шлюб, який був укладений 09.08.2014 року між нею та ОСОБА_4 розірвати.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, однак надала суду заяву відповідно до якої позовні вимоги підтримує повністю, просить суд їх задоволити та розглянути справу у її відсутності.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, однак надав суду заяву відповідно до якої проти розірвання шлюбу не заперечує.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності, достовірності та достатності, приймаючи до уваги те, що відповідач ОСОБА_2 заявлений до нього позов, відповідно до його заяви, визнав повністю, суд виходячи з вимог ч.3 та ч.4 ст.200 ЦПК України, вважає за можливе вирішити виниклий між сторонами спір по суті у підготовчому судовому засіданні.

Як вбачається з свідоцтва серії НОМЕР_1 від 09.08.2014 року про шлюб, 09.08.2014 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 було укладено шлюб, який зареєстровано у виконкомі Кам`яницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, про що складно відповідний актовий запис за № 166.

Від даного шлюбу у сторін народилась донька: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 .

Приписами ст.110 СК України визначено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя.

Згідно ст. 112 СК України при розгляді справи про розірвання шлюбу суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини й інших обставин життя чоловіка і жінки. Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч.3 та ч.4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно зі ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Оскільки позивачка наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Судом встановлено, що шлюб між подружжям ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виявився невдалим, сімейне життя не склалося, що призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин.

Спору щодо проживання їхньої спільної доньки сторонами не заявлялося.

Враховуючи вищенаведені обставини справи та аналізуючи наведені вище норми СК України, приймаючи до уваги визнання відповідачем позовних вимог, суд приходить до висновку, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить їх спільним інтересам, а тому шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , слід розірвати.

У відповідності до вимог ст.141 ЦПК України з відповідача належить стягнути на користь держави судовий збір по справі, в розмірі 768,40 грн.

Керуючись ст.ст. 21, 24, 110, 112, СК України, ст.ст.2, 13, 82, 259, 263, 265, 268, 354 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задоволити.

Шлюб, укладений 09 серпня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , який зареєстровано виконавчим комітетом Кам`яницької сільської ради Ужгородського району, Закарпатській області, про що в книзі реєстрації актів про одруження було зроблено відповідний запис за № 166 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 768,40 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до п.п.15.5 п.15 розділу 13 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються до або через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Повний текст рішення складено 31 жовтня 2019 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.М. Малюк