Справа № 362/6614/18
Провадження № 2/362/998/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 липня 2019 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Марчука О.Л.,

при секретарі Люкшиній Т.В.,

за участю відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Василькові Київської області цивільну справу за позовом Управління державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа: Паляничінська сільська рада Фастівського району Київської області про відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про стягнення збитку, спричиненого рибному господарству України, посилаючись на те, що 28.06.2017 року близько 11:00 год. ОСОБА_1 , перебуваючи на річці Кам`янка в с. Паляниченці Фастівського району Київської області, ловив рибу забороненим знаряддям лову сіткою з жилки, при цьому зловив рибу у кількості: карась 2 шт., плітка 15 шт., верховодка 7 шт., окунь 4 шт., чим наніс збитку на суму 1 496 гривень 00 копійок, та порушив п.3.15, п 4.4 Правил любительського і спортивного рибальства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ». Постановою Фастівського міськрайонного суду міста Києва від 11.08.2017 року ОСОБА_1 , притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 85 КупАП та накладено штраф у розмірі 340 грн. Вказана постанова відповідачем не оскаржувалася та набрала законної сили. Завдані збитки відповідачем у добровільному порядку не відшкодована.

У зв`язку з чим, позивач просить стягнути з відповідача шкоду, спричинену рибним запасам України в розмірі 1496,00 грн., а також судові витрати в сумі 1762 грн.

В судове засіданні представник позивача не з`явився, надіслав до суду заяву в якій справу просив розглянути в його відсутність з підстав викладених в позовній заяві, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач в судовому засіданні вимоги позову визнав, пояснив, що частину свіжо виловленої риби випустив у річку.

В судове засідання представник третьої особи не з`явився, подав клопотання в якому проти позову не заперечує, просить справу розглядати за відсутності представника сільської ради.

Вислухавши пояснення відповідача, дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Так, судом встановлено, що згідно Положення про Управління Державного агенства рибного господарства у м. Києві та Київській області, затвердженого наказом Державного агенства рибного господарства України від 15.07.2016 року № 229, Київський рибоохоронний патруль є територіальним органом Держрибагенства, діє у складі Держрибагенства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Повноваження Київського рибоохоронного патруля поширюються на м.Київ та Київській область, територію та акваторію водних об`єктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагенством. Основним завданням Київського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагенства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності.

Преамбулою до Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об`єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про тваринний світ», об`єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу. Об`єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них.

Стаття 34 Закону України «Про тваринний світ» передбачає, що користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу, використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати.

Відповідно до ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.

28.06.2017 року близько 11:00 год. ОСОБА_1 , перебуваючи на річці Кам`янка в с. Паляниченці Фастівського району Київської області, ловив рибу забороненим знаряддям лову сіткою з жилки, при цьому зловив рибу у кількості: карась 2 шт., плітка 15 шт., верховодка 7 шт., окунь 4 шт., чим наніс збитку на суму 1 496 гривень 00 копійок, та порушив п.3.15, п 4.4 Правил любительського і спортивного рибальства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ». Своїми діями спричинив шкоду рибним запасам України на суму 1 496 гривень 00 копійок.

Постановою Фастівського міськрайонного суду міста Києва від 11.08.2017 року ОСОБА_1 , притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 85 КупАП та накладено штраф у розмірі 340 грн. (а.с. 11).

Згідно ч.5 ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи.

Відповідно до абз. 11 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками.

Згідно розрахунку матеріальної шкоди Управління державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, яким розмір шкоди заподіяної відповідачами визначено відповідно до Постанови КМУ № 1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» і становить 1 496 гривень 00 копійок.

Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Відповідно до ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природно середовища" підприємства, установи, організації тагромадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишньоїприродного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишньої природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Згідно ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природної середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Таким чином, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідачем. В судовому засіданні встановлено, що дії відповідача щодо незаконного добування цінних видів водних біоресурсів, перебувають у причинному зв`язку із заподіянням шкоди.

Як встановлено в судовому засіданні, у добровільному порядку шкоду відповідачами не відшкодовано.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню у встановленому судом обсязі завданої позивачу шкоди.

На підставі частини першої статті 88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід присудити понесені останнім і документально підтверджені судові витрати.

На підставі викладеного, керуючись ст. 1166 ЦК України, Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про охорону навколишнього і природного середовища», Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст. ст. 11, 23, 993, 1166, 1167, 1187, 1188 ЦК України, ст. ст. 1 11, 57 62, 64, 88, 169, 208, 209, 212 215, 224 226 ЦПК України,

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави Україна матеріальну шкоду в сумі 1 496 (одна тисяча чотириста дев`яносто шість) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області 1 762 (одну тисячу сімсот шістдесят дві) гривні 00 копійок у відшкодування судових витрат.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Головуючий

Дата складення повного судового рішення 10 липня 2019 року.