У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" червня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Астахової О.О.

при секретарі Якименко Т.С.,

за участю

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

відповідача ОСОБА_4 ,

представника відповідача ( ОСОБА_4 ) ОСОБА_5

представника відповідача ОСОБА_6 - ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 поданого в особі представника ОСОБА_8 до ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_6 , треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_9 про визнання спадкоємцем в порядку спадкування за законом та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_6 , третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві про визнання спадкоємцем в порядку спадкування за законом,-

в с т а н о в и в :

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18.10.2017 року прийнято означений зустрічний позов, у якому ОСОБА_4 просить визнати її спадкоємцем першої черги спадкового майна спадкодавця її батька ОСОБА_10 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 . Визнати ОСОБА_4 спадкоємцем першої черги спадкового майна спадкодавця її баби ОСОБА_11 померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 на 1/6 частини квартири АДРЕСА_2 . Визнати ОСОБА_4 спадкоємцем першої черги спадкового майна спадкодавця її батька ОСОБА_10 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 на 1/6 частини квартири АДРЕСА_2 .

До початку розгляду справи по суті представник позивача за зустрічним позовом ОСОБА_4 - ОСОБА_5 подав заяву про уточнення позовних вимог і просить доповнити зустрічний позов наступними вимогами, а саме: виключити із переліку спадкового майна ОСОБА_11 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , її власну 1/3 частини квартири, 1/12 частини квартири, як спадкоємцю першої черги, спадкового майна сина ОСОБА_12 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 та 1/9 частини квартири, як спадкоємцю першої черги, спадкового майна сина ОСОБА_12 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , квартири АДРЕСА_2 . А також, визнати право власності ОСОБА_4 на ѕ частини квартири АДРЕСА_2 .

У судовому засіданні ОСОБА_4 , її представник ОСОБА_5 підтримали дану заяву. При цьому представник позивача пояснив, що фактично дана заява є збільшенням заявлених зустрічних вимог, а тому просить її прийняти до розгляду.

У судовому засідання ОСОБА_1 , його представники ОСОБА_14 ОСОБА_3 , не заперечували проти прийняття даної заяви.

Представник відповідача ОСОБА_6 - ОСОБА_7 заперечувала проти прийняття такої заяви, оскільки вважала, що вона одночасно містить і збільшення позовних вимог і зміну підстав та предмету позову, що є підставою для відмови у її прийнятті.

Третя особа Головне управління юстиції у м. Києві у судове засідання не з`явилась, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, направила до суду заяву з проханням проводити розгляд справи у відсутність їхнього представника.

ОСОБА_9 та ОСОБА_6 про причини неявки суд не повідомили, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Суд, дослідивши заяву, вислухавши учасників справи, прийшов до наступного висновку.

Зі змісту частин 2 статті 49 ЦПК України вбачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За положеннями ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Отже, якщо справа розглядається судом у порядку загального позовного провадження, то позивач вправі змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання.

Разом з тим, подана заява містить раніше не заявлені вимоги з нових (раніше не заявлених) підстав, тобто заява одночасно містить новий предмет та нову підставу позову, що є недопустимим, адже стаття 49 ЦПК України дозволяє змінювати предмет або підставу позову, а не предмет та підставу позову одночасно. Заява про одночасну зміну предмету та підстав позову фактично є новим позовом, який має подаватися в порядку подання позовної заяви.

Таким чином, представник позивача за зустрічним позовом всупереч вимог ЦПК України намагається одночасно змінити предмет та підстави позовних вимог, що суперечить вимогам ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 49, 51, 258, 260, 261, 294, 353-355 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Відмовити у прийнятті до розгляду заяви про уточнення позовних вимог від 17.01.2019 року.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення суддею. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.О. Астахова