Справа № 758/454/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2019 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Васильченка О. В. ,

за участю секретаря судового засідання - Ковальчук О. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи: Головного територіального управління юстиції у місті Києві про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Подільського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 , за участю третьої особи: Головного територіального управління юстиції у місті Києві про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_4 , після чого було відкрилась спадщину, яка складається з квартири АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_4 право на спадщину за законом отримали ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , який в свою чергу відмовився від прийняття спадщини на користь ОСОБА_2 Відтак, наразі квартира АДРЕСА_1 на праві власності належить відповідачеві.

Позивач, будучи донькою спадкодавця, та відповідно будучи належною до першої черги спадкування за законом пропустила 6-місчний строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

В підтвердження поважності причин пропуску вказаного строку, позивач зазначила, що вона з 1992 року проживає в Сполучених Штатах Америки, а з 02.04.2001 року стала громадянкою США. Також вона зазначила, що фінансово постійно допомагала своїй родині, будучи за кордоном. Крім того, після смерті батька неодноразово дізнавалась про долю спадщини, проте родичі її запевняли, що ними було самостійно оформлено її частку на спадщину в її інтересах.

За вказаних обставин, через юридичну необізнаність, позивачем було пропущено встановлений законодавством строк на прийняття спадщини. Відтак, в поданому позові вона просить суд поновити їй строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_4 .

До початку судового засідання представник позивача подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити.

Відповідач свого право на участь у судовому засіданні не використала, до суду звернулась із заявою про розгляд справи без її участі, проти задоволення позову заперечувала в повному обсязі.

Представник третьої особи свого права на участь у судовому засіданні не використав, про розгляд справи був повідомлений належним чином. До суду звернувся із поясненнями, в яких просив суд прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства, а розгляд справи провести без його участі.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про відмову у задоволенні позову з таких підстав.

Судом встановлено, що 02.07.2015 року державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори було видано свідоцтво про право на спадщину за законом, відповідно до якого, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 . Після його смерті спадкоємцями майна є його дружина - ОСОБА_2 та син ОСОБА_5 , який відмовився від частки спадкового майна на користь ОСОБА_2

Відтак, спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2 (а.с. 8)

Позивач ОСОБА_1 , відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 є донькою ОСОБА_4 . (а.с. 7 з.в.) Даний факт не заперечувався стороною відповідача.

Відповідно до паспорта НОМЕР_2 ОСОБА_1 є громадянкою Сполучених Штатах Америки.

Враховуючи те, що сертифікат громадянства США 26528732 не апостильовано, перевірити доводи позивача про те, що вона набула громадянство з 02.04.2001 року судом не видається за можливе.

Правовідносини, що виникли, регулюються Цивільним кодексом України.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Як, передбачено ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Померлий ОСОБА_4 заповіту не залишив, а тому спадкування має здійснюватися за законом.

Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивач пропустила шестимісячний строк прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відтак, обов`язок по доказуванню поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини лежить на позивачеві.

У поданому позові на як поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, позивач зазначала про її юридичну необізнаність, введення її з боку відповідача в оману щодо обставин прийняття спадщини після смерті батька та те, що вона є громадянкою США, а відтак не знала порядку прийняття спадщини за законодавством України.

Наведені причини суд не вбачає поважними, адже позивач визнає той факт, що вона була обізнана про смерть батька, а відтак і про відкриття спадщини після його смерті.

Введення позивача в оману з боку відповідача жодним доказом не підтверджено, а відтак суд не вбачає дані обставину доведеною.

Факт громадянства позивача іншої держави та необізнаність у законодавстві України також не свідчить про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини.

Доводи позивача про те, що вона допомагала фінансово родині, не приймаються судом до уваги, адже не стосуються предмета спору та не свідчать про поважність причин пропуску строку на прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 5, 6 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Ч. 7 ст. 81 ЦКП України імперативно встановлює, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи те, що позивачем не було надано до суду належних та допустимих доказів поважності причин пропуску не ю 6-місячного строку на прийняття спадщини, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 13, 14, 82, 259, 263-265, 268, 352, 354, а також п.п. 9, 15 Перехідних положень ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи: Головного територіального управління юстиції у місті Києві про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, або якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги (зважаючи на п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України щодо порядку подання апеляційних скарг на судові рішення).

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О. В. Васильченко