Провадження № 2/752/6112/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2019 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Шкірай М.І., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Будьонівської районної ради м. Донецька про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

Встановив

До Голосіївського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до положень статті 27 ЦПК України позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач - Будьонівська районна рада м. Донецька, яка розташована за адресою: м. Донецьк, вул. Жовтня, 17, є тимчасово окупованою територією.

Частиною 1 статті 30 ЦПК України передбачена виключна підсудність позовів, які виникають із приводу нерухомого майна.

Відповідно до роз`яснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України розгляду цивільних і кримінальних справ F 3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Крім того, згідно ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Зокрема, питання щодо місця відкриття спадщини, яка знаходиться на непідконтрольній Україні території, було врегульовано статтею 11-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» та статтею 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції».

Статтею 11-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», передбачено, що у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Як вбачається з доданої до позовної заяви копії листа від 06.11.2018 року, позивач вперше звернулася з заявою про прийняття спадщини до Сьомої Київської державної нотаріальної контори, що знаходиться за адресою: м.Київ, вул. Ахматової , 7/15, що територіально відноситься до Дарницького району м. Києва.

Таким чином з наведених норм діючого законодавства виходить, що місцем відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 є Дарницький район м. Києва.

Отже, справа не підсудна Голосіївському районного суду м. Києва.

Частиною 9 статті 187 ЦПК України визначено, що якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншого суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до вимог ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються, справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи, що дана цивільна справа не підсудна Голосіївському районному суду м. Києва, суд вважає за необхідне передати справу за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27, 28, 31, 32, 187, 259-261, 353, 354 ЦПК України, суддя -

Постановив

Позовну заяву ОСОБА_1 до Будьонівської районної ради м. Донецька про визначення додаткового строку для прийняття спадщини передати на розгляд Дарницького районного суду м. Києва (02068, м. Київ, вул. О. Кошиця, 5-А).

Копію ухвали надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що передача справи до іншого суду здійснюється не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали суду, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги, а в разі подання такої скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя