Справа № 357/4548/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

08 липня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Ярмола О. Я. ,

при секретарі - Сінчук О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що на підставі договору купівлі-продажу від 28.08.2018 року вона є власником квартири під АДРЕСА_1 . Позивач вказує, що після придбання даної квартири, в ній почав проживати її знайомий ОСОБА_3 разом зі своїми дітьми ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Пізніше ОСОБА_6 попросив зареєструвати його колишню дружину - відповідача ОСОБА_2 06.09.2018 року позивач зареєструвала місце проживання відповідача у своїй квартирі. Однак, відповідач з дати реєстрації у вказаній квартирі так і не заселялася та не проживала. 11.04.2019 року ОСОБА_3 зі своїми синами добровільно припинили користуватися квартирою та знялись з реєстрації, а відповідач не бажає добровільно виписатися з квартири, що належить позивачу. Особистих речей відповідача в квартирі немає, її реєстрація створює перешкоди у користуванні та розпорядженні житлом, спричиняє додаткові витрати, а тому позивач просить суд визнати відповідача такою, що втратила право на користування квартирою.

Позивач та представник позивача ОСОБА_7 в судовому засіданні позов підтримали.

В судове засідання відповідач не з`явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена за зареєстрованою адресою проживання рекомендованими листами, а також, була викликана до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, жодних клопотань, відзиву чи заперечень суду не подала, та відповідно до положень ч.11 ст.128 ЦПК України вважається, що відповідач повідомлена належно про розгляд справи.

На підставі ст. 280 ЦПК України, з урахуванням думки позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.

Заслухавши пояснення позивача та її представника, покази свідків, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що позивач являється власником квартири АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу від 28.08.2018 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Приймак А.П., зареєстрованого в реєстрі за № 3-2797.

З довідки наданої Управлінням адміністративних послуг Білоцерківської міської ради про місце проживання та склад сім`ї № 2619 від 12.04.2019 року, вбачається, що в зазначеній квартирі зареєстрована з 06.09.2018 року ОСОБА_2 , відповідач по справі. (а.с.11).

Як вбачається з довідки наданої Управлінням адміністративних послуг Білоцерківської міської ради про місце проживання та склад сім`ї № 2759 від 16.04.2019 року, що в квартирі АДРЕСА_2 з 11.04.2019 року зареєстровано 7 осіб, з яких ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , тобто діти відповідача та її бувший чоловік зареєстрували своє місце проживання за іншою адресою (а.с.18).

Представник позивача суду пояснив, що позивачу на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 . На прохання знайомого, позивач дозволила зареєструвати місце проживання відповідача в своїй квартирі, хоча відповідач, фактично, ніколи не проживала в цій квартирі, не несла жодних витрат на утримання житла та спору з приводу користування квартирою не було. Представник позивача зазначив, що відповідач не є членом сім`ї позивача, особистих речей та майна відповідача в квартирі немає, і факт її реєстрації створює перешкоди у користуванні та розпорядженні житлом позивачу, спричиняє додаткові витрати.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_3 , суду пояснив, що відповідач ОСОБА_2 - його дружина, шлюб з якою був розірваний в 2014 році, але в минулому році відповідач зареєструвалась разом з ним в квартирі позивача, хоча фактично не вселялася до помешкання, в даний час поїхала за кордон. Свідок зазначив, що він разом зі своїми дітьми добровільно знялись з реєстрації в квартирі позивача. Свідок ОСОБА_12 , підтвердив факт реєстрації відповідача в квартирі позивача та не проживання відповідача в цій квартирі.

При вирішенні даного спору суд виходить з наступного.

Згідно ст.71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ним зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

За ст.150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Згідно ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до приписівст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

За ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

На підставі викладеного, враховуючи встановлені обставини справи, суд приходить до висновку, що відповідача можливо визнати такою, що втратила право на користування квартирою АДРЕСА_1 . Доказів які б спростовували зазначене, не надано.

На підставі ст.141 ЦПК України, з урахуванням клопотання позивача, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача судові витрати по справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 150 ЖК України, ст. 317,391 ЦК України , ст.ст. 12, 13, 81,141, 158, 258- 265, 280-282 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням квартири АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), на користь ОСОБА_13 судовий збір в сумі 768 грн. 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте Білоцерківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення воно може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

СуддяО. Я. Ярмола