Справа № 618/1231/19
Провадження № 2/618/273/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2019 року Дворічанський районний суд Харківської області у складі: головуючого - судді Гніздилова Ю. М., за участю секретаря судового засідання - Рябенко Л. В., розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в смт Дворічна цивільну справу № 618/1231/19, провадження № 2/618/273/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дворічанської селищної ради Дворічанського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , Дворічанської селищної ради Дворічанського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом після смерті своєї матері - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовуючи свої вимоги наступним.

За життя мати позивача виявила бажання залишити заповіт на все своє майно на користь рідних онуків, про що їх і сповістила. На початку вересня 2019 року онуки спадкодавиці звернулись до Дворічанської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом, однак їм було повідомлено, що заповіт ОСОБА_3 склала на користь позивача та його рідної сестри - ОСОБА_2 . 18 вересня 2019 року позивач звернулася до Дворічанської державної нотаріальної контори з заявою про видачу на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері, але йому було відмовлено у вчинені нотаріальних дій з причини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини. Вважає причину пропуску поважною і просить цей строк продовжити, визначивши додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком 2 місяці.

Позивач ОСОБА_1 в підготовче засідання не з`явився, надавши до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити та розглянути справу за його відсутності.

Відповідачка ОСОБА_4 в підготовче засідання не з`явилась, надавши до суду заяву, в якій позовні вимоги визнала повністю, не заперечувала проти їх задоволення та просила розглянути справу за її відсутності.

Представник відповідача - голова Дворічанської селищної ради Дворічанського району Харківської області Магомедов Ф. А. в підготовче засідання не з`явився, надавши заяву, в якій позовні вимоги визнав повністю, не заперечував проти задоволення позову, просив справу розглянути за відсутності представника селищної ради.

За результатами підготовчого провадження на підставі повідомлених позивачем обставин справи, наданих ним і витребуваних ухвалою суду за його клопотанням доказів, встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини.

Матеріалами справи встановлено, що згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 09 лютого 1959 року, батьками позивача ОСОБА_1 є: батько - ОСОБА_5 , мати - ОСОБА_3 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 07 березня 2019 року, виданого Куп`янським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис про смерть № 21.

Відповідно до заповіту від 06 березня 2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Дворічанського районного нотаріального округу Томчук С. М., ОСОБА_3 заповіла усе своє майно дітям - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Постановою державного нотаріуса Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області № 860/02-31 від 18 вересня 2019 року позивачеві було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті його матері ОСОБА_3 , в зв`язку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини.

Згідно з відомостями, зазначеними в довідці державного нотаріуса Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області № 1056/01-16 від 01 листопада 2019 року, після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , за період з 05 березня 2019 року по теперішній час спадкова справа в Дворічанській державній нотаріальній конторі Харківської області не заводилась. Заяви про прийняття або відмову від спадщини до держнотконтори не надходили.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд враховує посилання позивача, на те, що він не міг своєчасно звернутися з заявою до держнотконтори з об`єктивних причин, в зв`язку з хворобою та лікуванням, що підтверджується епікризом № 685.

В зв`язку з цим, суд визнає поважними причини пропуску позивачем 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, оскільки вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і дії принцип верховенства права.

У ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права.

Згідно з ч. ч. 1 - 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

При цьому, відповідно до вимог ч. 2 ст. 206 ЦПК України суд роз`яснює відповідачу, представнику відповідача наслідки визнання позову, передбачені ч. 4 цієї статті.

Судом також встановлено, що визнання відповідачами пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких обставин справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на які посилалася позивач як на підставу своїх вимог, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд приходить до висновку про задоволення позову.

Враховуючи позовні вимоги ОСОБА_1 , суд вважає, що два місяця буде достатньо для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ч. 1 ст. 8, ст. 41, ч. 3 ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1272 ЦК України, п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 2, 4, 5, 10, 11, 12, 13, 81, 89, 200, 206, 258, 259, 263 - 265, 268, 273, 352, 354, п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , - два місяці з дня набрання законної сили цим рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду через Дворічанський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Ю. М. Гніздилов