Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/8254/18
У Х В А Л А

9 липня 2019 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого-судді Демчик Р.В.

при секретарі Бузун Л.В.

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Гричаненко О ОСОБА_2 .

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення по справі за позовом Кредитної спілки «Кредит-Союз» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення боргу за договором кредиту,-

встановив:

Заочним рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10 січня 2019 року стягнуто стягнути солідарно з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 ) на користь Кредитної спілки «Кредит-Союз» (ідентифікаційний код 25204519, м. Черкаси, вул. Гоголя, 250) заборгованість за Договором кредиту (кредитної лінії) № Че-0181 від 25.05.2017 року , що виникла станом на 26.09.2018 року в сумі 97606 (дев`яносто сім тисяч шістсот шість) гривень 46 копійок..

29 травня 2019 року ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення.

Заяву про перегляд заочного рішення обґрунтовує тим, що заочне рішення не було отримано відповідачем. Про існування рішення суду стало відомо 27 травня 2019 року коли заявник шляхом пошуку відомостей про відсутність заборгованостей виявив відомості про наявність судового рішення та виконавчого провадження. Відповідач не отримував судових повісток, про час та місце проведення судового засідання, про час та місце проведення судового засідання повідомлений не був. В 2018 та на початку 2019 року проживав за іншою адресою.

Підставою для стягнення слугував висновок, про порушення відповідачем умов договору.

Відповідач вважає, що вказаний висновок не відповідає обставинам справи.

Відповідно до п. 31 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 30 березня 2012 року «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» - при застосуванні положення пункту 7 частини одинадцятої статті 11 Закону України «Про захист прав споживачів», яким кредитодавцю забороняється вимагати повернення споживчого кредиту, строк давності якого минув, суди мають виходити з того, що у системному зв`язку з частиною одинадцятою статті 11 зазначеного Закону ця вимога стосується позасудового порядку повернення споживчого кредиту і спрямована на те, щоб встановити судовий контроль за вирішенням таких вимог кредитодавця з метою захисту прав споживача як слабшої сторони договору споживчого кредиту.

Верховний Суд України від 6 листопада 2013 року у справі № 6-116цс13, предметом якої був спір щодо стягнення заборгованості за кредитним договором зробив правовий висновок, згідно з яким початок перебігу строку позовної давності відповідно до ст. 261 ЦК України співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов. Перебіг позовної давності за вимогами кредитора, які випливають з порушення боржником умов договору (графіка погашення кредиту) про погашення боргу частинами (щомісячними платежами) починається стосовно кожної окремої частини, від дня, коли відбулося це порушення. Відповідно до статті 34 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», статті 360-7 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) Верховним Судом України за наслідками розгляду заяв про перегляд судових рішень з мотивів неоднакового застосування судом касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права у подібних правовідносинах формулюються обов`язкові для всіх судів України правові позиції.

З урахуванням того, що кредит був виданий на підставі договору відповідач вважає, що стягнення вказаної суми з нарахованими відсотками не відповідає вимогам ЦК та Закону України «Про захист прав споживачів» та висновкам ВСУ що наведені вище.

Крім того, відповідач не погоджується зі стягнутою сумою, оскільки сплачувала за кредит, а сума отримана позивачем розподілялась на його погашення (тіло кредиту, проценти, прострочені процент та пені) з порушенням умов договору. Позивач надав не всі відомості, щодо погашення кредиту, а тому сума становить меншу ніж зазначає позивач.

Відповідач не погоджується з порядком визначення суми боргу та нарахування відсотків, а саме проценти за користування кредитом, проценти, що підлягають донарахуванню у зв`язку із простроченням, проценти з урахуванням встановленого індексу інфляції та 3% річних від простроченої суми.

Оскільки, фактично за порушення зобов`язання настає потрійна відповідальність зі сплати процентів. Відповідач вважає, що вимога про сплату процентів, що підлягають донарахуванню у зв`язку із простроченням є незаконною, оскільки між сторонами вже визначено проценти за користування кредитом.

У зв`язку з викладеним, просить поновити строк звернення до суду з заявою про скасування заочного рішення та скасувати заочне рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10 січня 2019 року у справі за позовом справі за позовом КС «Кредит-Союз» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення боргу за договором кредиту.

Представник відповідача в судовому засіданні заяву про перегляд заочного рішення підтримав, просив її задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні проти задоволення заяви заперечував.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з довідок Управління з питань державної реєстрації Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради від 5 листопада 2018 року інформація щодо місця реєстрації ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_5 є АДРЕСА_2 .

Разом з тим, в позовній заяві, місцем проживання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вказане АДРЕСА_1 , а місцем проживання ОСОБА_5 вказане АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч.ч.1,3,5 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Відповідно до ч.11 цієї статті, відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, провадження у справі відкрито на підставі ухвали Придніпровського районного суду м. Черкаси від 15 листопада 2018 року. Розгляд справи призначено на 09 год. 30 хв. 11 грудня 2018 року.

15 листопада 2018 року на адреси відповідачів, які зазначені в позовній заяві направлені копії ухвал про відкриття провадження у справі разом з додатками.

15 листопада 2018 року на офіційному веб-сайті судової влади України розміщене оголошення про виклик відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судове засідання, призначене на 09 год. 30 хв. 11 грудня 2018 року.

Виклики, які направлялися на адресу відповідачів 15 листопада 2018 року повернуті на адресу суду за закінченням терміну зберігання з інших причин, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення.

11 грудня 2018 року на адреси відповідачів, які зазначені в позовній заяві направлені виклики в судове засідання, призначене на 14.00 год. 11 грудня 2018 року.

11 грудня 2018 року на офіційному веб-сайті судової влади України розміщене оголошення про виклик відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судове засідання, призначене на 14.00 год. 11 грудня 2018 року.

Виклики, які направлялися на адресу відповідачів 11 грудня 2018 року повернуті на адресу суду за закінченням терміну зберігання з інших причин, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення.

Відповідно до ч.1 ст. 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи.

Відповідно до ч.8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Так у матеріалах справи є поштові конверти, адресовані судом відповідачам, разом із повідомленням про вручення поштового відправлення, повернуті відділенням поштового з інших причин, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення, а не через відсутність відповідача за місцем проживання.

Оскільки вказані конверти повернуті на адресу суду без вручення відповідачам суд приходить до висновку про те, що відповідачі не були належним чином повідомлені про місце, час та дату розгляду справи.

Розміщення на офіційному веб-сайті судової влади України оголошення про виклик відповідачів в судове засідання також не може вважатися належним повідомленням їх про час та місце розгляду справи, оскільки розміщення такого повідомлення можливе в разі якщо, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи відповідача є невідомим.

Разом з тим, в позовній заяві, місцем проживання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вказане АДРЕСА_1 , а місцем проживання ОСОБА_5 вказане АДРЕСА_2 .

Розглядаючи питання про скасування заочного судового рішення, суд керується положеннями ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і відповідною практикою Європейського суду з прав людини. Зокрема, у справі «Dilipak and Karakaya v. Turkey» (№№ 7942/05, 24838/05, рішення від 04.03.2014 року) ЄСПЛ зазначив, що можливість для сторін взяти участь у судовому розгляді випливає з предмету та мети статті 6 Конвенції, взятої в цілому. Крім того, принципи змагальності судового процесу та рівності сторін, навряд чи можливі без участі сторін у розгляді. ЄСПЛ наголосив, що Конвенція вимагає від договірних держав вживати необхідних заходів для забезпечення ефективного здійснення прав, гарантованих статтею 6 Конвенції. Це передбачає, насамперед, що особи, стосовно яких судові провадження були розпочаті, повинні бути проінформовані про цей факт. Таким чином, в контексті указаної справи ЄСПЛ вирішував питання, чи прийняла влада необхідні заходи для повідомлення одного із заявників про порушення судового розгляду, і чи відмовився останній від свого права; якщо ні, то чи міг заявник домогтися нового змагального розгляду відповідно до національного законодавства.

Водночас з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідачка має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає.

Так, відповідач вказує на те, що позивач подав позовну заяву с попуском строку позовної давності

У зв`язку з викладеним слід зазначити, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Відповідно до ч.12 ЦК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо БегеерБ.В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).

Відсутність відповідача в судовому засіданні фактично позбавило його права на подання заяви про застосування позовної давності до ухвалення судом рішення по суті спору.

Дослідження зазначених обставин, на які посилався відповідач у заяві про перегляд заочного рішення, має істотне значення для вирішення спору, оскільки у разі їх підтвердження у задоволенні позову може бути відмовлено.

Відповідач, який не був належним чином (згідно з вимогами процесуального закону) повідомлений про час і місце розгляду справи у суді першої інстанції, не має рівних з позивачем можливостей подання доказів, їх дослідження та доведення перед цим судом їх переконливості, а також не може нарівні з позивачем довести у суді першої інстанції ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх заперечень.

За таких обставин суд приходить до висновку, що заочне рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10 січня 2019 року у справі за позовом Кредитної спілки «Кредит-Союз» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення боргу за договором кредиту слід скасувати, а справу призначити до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України,-

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України,-

вирішив:

Заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення по справі за позовом Кредитної спілки «Кредит-Союз» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення боргу за договором кредиту задовольнити.

Скасувати заочне рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10 січня 2019 року у справі за позовом Кредитної спілки «Кредит-Союз» до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення боргу за договором кредиту.

Справу призначити до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Судове засідання призначити на 18 год. 30 хв. 26 вересня 2019 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: Р. В. Демчик