Справа № 651/33/19
Провадження № 2/651/25/19
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

16.07.2019 року смт. Верхній Рогачик

Верхньорогачицький районний

суд Херсонської області в складі:

судді Загрунного В.Г.

секретаря Бедюх А.В.

за участю

представника позивача-

адвоката Курієць І.В.

відповідача ОСОБА_1

представника

відповідача- адвоката Аносова Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Верхньорогачицького районного суду Херсонської області смт. Верхній Рогачик Верхньорогачицького району Херсонської області цивільну справу № 651/33/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним:

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , і після його смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку (пай). У встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини позивач не зверталась до Верхньорогачицької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з наступних причин: про те, що в неї є спадок у виді земельної ділянки (паю) їй стало відомо з розмов мешканців смт. Верхній Рогачик в серпні місця 2018 року. Також їй стало відомо, що вказаним земельним паєм користується її родичка ОСОБА_1 , отримавши його у спадок після смерті ОСОБА_3 .

14.08.2018 року до відділу ГУ Держгеокадастр у Херсонській області було направлено адвокатський запит щодо наявності у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 сертифіката на право на земельну частку (пай), на який отримано відповідність, згідно якої померлому ОСОБА_3 було виписано сертифікат на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_1 , який зареєстровано у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № 2616 від 17.09.1996 року.

Після цього позивач одразу звернулася до Верхньорогачицької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, вказавши причини пропуску нею строку для прийняття спадщини, на що 16.10.2018 року їй було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою їй відмовлено у відкритті спадкової справи у зв`язку з пропуском спадкоємцем строку для прийняття спадщини.

Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, тому просить суд встановити для неї - ОСОБА_2 додатковий строк тривалістю в один місяць для подання до Верхньорогачицької державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

11.02.2019 року по даній справі після виконання вказівки суду про усунення недоліків відповідно до ухвали від 23.01.2019 року відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання на 14.03.2019 року. Ухвалою від 14.03.2019 року в підготовчому засіданні оголошено перерву в зв`язку з задоволенням відповідного клопотання відповідача та продовжено підготовче засідання 10.04.2019 року. Ухвалою від 10.04.2019 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду на 26.04.2019 року. Але ухвалою від 26.04.2019 року слухання справи відкладено до 24.05.2019 року в зв`язку з задоволенням відповідного клопотання представника відповідача. Ухвалою від 24.05.2019 року слухання справи відкладено до 20.06.2019 року, а ухвалою від 20.06.2019 року - до 16.07.2019 року.

В судове засіданні позивач ОСОБА_2 не з`явилася, хоч її було належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання. Її представником долучено її письмове пояснення про неможливість особистої явки в судове засідання, згідно якого при розгляді справи вона просила врахувати відомості, зазначені в позові. Неявка позивача не перешкоджає розгляду справи по суті.

Представник позивача - адвокат Курієць І.В. в судовому засіданні наполягав на заявлених позовних вимогах та просив їх задовольнити за викладених в позові обставин, а також зазначив, що поважністю причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, крім зазначених в позові, також є порушення нотаріусом процедури повідомлення спадкоємців про відкриття спадщини, про що йому стало відомо в процесі розгляду справи.

Відповідач ОСОБА_1 та її представник-адвокат Аносов Ю.В. в судовому засіданні позов не визнали та просили суд відмовити в його задоволенні в повному обсязі за викладених у відзиві на позовну заяву підстав.

Так, згідно відзиву на позовну заяву сторона відповідача вважає, що обставини причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, викладені позивачем в позові не є поважними, оскільки не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому сторона відповідача посилається на пункт 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, яким роз`яснено, що не можуть бути визнані поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини такі, як зокрема: 1) юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини; 2) необізнаність особи про наявність спадкового майна;3) невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, тощо. Крім того, наголошують на тій обставині, що ОСОБА_2 ще в 2004 році при оформленні спадщини відповідачем, було відомо про земельну частку (пай) у померлого батька ОСОБА_3 , і дану земельну ділянку в подальшому обробляв син позивача, який також являється племінником відповідача.

Крім того, ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснила, що відомості про те, що позивачу не було відомо про наявність спадкового майна після смерті батька є недостовірними, оскільки позивачу було добре відомо про наявність у батька земельної ділянки, обробітком якої після отримання відповідачем у спадок до 2018 року займався син позивача.

Вивчивши матеріали даної справи, приймаючи до уваги позиції сторін, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 2ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третястатті 46 цього Кодексу).

Згідно ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Уст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів та заперечень учасників справи та врахувавши її фактичних обставин.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 (а.с. 7) ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_4 та ОСОБА_1 являються рідними дочками померлого, що підтверджено свідоцтвом про народження позивача (а.с. 8) свідоцтвом про укладення шлюбу позивача (а.с. 9) та відомостями, викладеними в постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.10.2018 року (а.с. 12). Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на земельну ділянку (пай), яка належала йому на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_1 , який зареєстровано у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № 2616 від 17.09.1996 року, що підтверджено листом ГУ Держгеокадастру від 27.08.2018 року (а.с. 11). В постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії також зазначено, що згідно спадкової справи № 12/2004 спадкоємцем майна померлого ОСОБА_3 є його дочка ОСОБА_1 , яка 02.02.2004 року за реєстром № 48 отримала у Верхньорогачицькій державній нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на право на земельну частку (пай). Інші спадкоємці за прийняттям спадщині за будь-яких підстав не зверталися. Згідно повідомлення завідуючої Верхньорогачицької державної нотаріальної контори від 10.04.2019 року (а.с. 66) ОСОБА_1 являється єдиним заявником і спадкоємцем, що оформив спадкові права, є дочка померлого ОСОБА_3 - ОСОБА_1 . В матеріалах спадкової справи відсутня будь-яка інформація щодо наявності інших спадкоємців, тому публічні повідомлення та оголошення нотаріусом не вчинялися. Як зазначено в позові, у встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини позивач не звернулася до Верхньорогачицької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з причини того, що, як вона зазначає, їй не було відомо про те, що в неї є спадок у виді земельної частки (паю). Лише в серпні місяці 2018 року вона від жителів смт. Верхній Рогачик дізналася, що земельну частку (пай) після смерті її батька успадкувала ОСОБА_1 . Тому вона 16.10.2018 року звернулася до нотаріуса з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на майно її батька ОСОБА_3 , але їй було відмовлено з причини пропуску шестимісячного строку з дня смерті спадкодавця для подання заяви про прийняття спадщини. Також нотаріус вказала на необхідність звернутися з відповідною позовною заявою до суду (а.с. 12).

Крім того, згідно правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду України у справі 6-1215цс16 від 14 вересня 2016 року, якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, зокрема, через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Також Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, переглядаючи 6 червня 2018 року судові рішення справі № 592/9058/17-ц (касаційне провадження № 61-200 св 18) зазначив, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (ст. 15 ЦК України). Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Пунктом 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, судам роз`яснено, що не можуть бути визнані поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини такі, як зокрема: 1) юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини; 2) необізнаність особи про наявність спадкового майна; 3) невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, тощо.

Звертаючи увагу на пояснення представника позивача про таку причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, як порушення нотаріусом процедури повідомлення спадкоємців про відкриття спадщини, про яку йому стало відомо в процесі розгляду справи, суд вважає необхідним зазначати слідуюче.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно повідомлення завідуючої Верхньорогачицької державної нотаріальної контори від 15.04.2019 року (а.с. 66), в матеріалах спадкової справи після померлого ОСОБА_3 відсутня біль-яка інформація щодо наявності інших спадкоємців, отже публічні повідомлення та оголошення в такому разі не передбачені чинним законодавством України. Отже в даному випадку зауваження представника не є слушними.

На підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд прийшов до того, що звертаючись до суду із даним позовом, ОСОБА_4 не надала належних та допустимих доказів того, що нею пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини в зв`язку з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї на вчинення дій щодо прийняття спадщини у встановлений законом строк. Необізнаність позивача про наявність спадкового майна суд не вважає поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що в свою чергу не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне в задоволенні позову відмовити.

На підставі викладеного, ст.ст.1220, 1233, 1270, 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», і керуючись ст.ст. 5, 10, 12, 13, 76, 141, 264, 265, 354 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу XIII «Перехідних положень» Цивільного процесуального кодексу України (в редакції закону №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя

Верхньорогачицького районного

суду Херсонської області В.Г. Загрунний