Справа № 274/4212/16-ц
Провадження № 2/0274/124/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07.05.2019 року м. Бердичів
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Замеги О.В., за участю секретаря судового засідання Павлюк-Жук А.В., розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "А.Т.К." про розірвання договору оренди землі, стягнення невиплаченої орендної плати, пені, трьох процентів річних та інфляційних втрат,-
Позовні вимоги обґрунтувала тим, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 12 грудня 2014 року, їй на праві приватної власності належить земельна ділянка площею 2,2724 га на території Буряківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, кадастровий номер НОМЕР_1 , яка належала спадкодавиці ОСОБА_2 на підставі державного акту на право власності на землю від 07.10.2003.
Дізнавшись, що 20.09.2006 між ОСОБА_2 та ТОВ "А.Т.К." було укладено договір оренди землі, згідно з яким ОСОБА_2 передала в оренду належну їй земельну ділянку площею 2,28 га загальним строком на 15 років, на умовах сплати щороку орендної плати до 31 грудня поточного року, в розмірі 3-6% від нормативної грошової оцінки землі, з урахуванням коефіцієнта індексації.
Після смерті ОСОБА_2 , ТОВ "А.Т.К.", в порушення умов договору, не сплатило їй орендної плати за 2014 та 2015 р.. У зв`язку з порушенням обов`язку сплати орендної плати, ТОВ "А.Т ОСОБА_4 К." зобов`язано сплатити пеню, три проценти річних нарахувань та інфляційні втрати. Оскільки станом на 03.08.2016 ТОВ "А ОСОБА_3 " не сплатило орендну плату на її користь як спадкоємцю, до якої перейшло право власності на земельну ділянку, то договір оренди землі підлягає розірванню в порядку пунктів 38, 39, 40 цього договору.
Сторони, які беруть участь у справі в судове засіданння не з`явились.
Від представника позивачки - ОСОБА_5 на адресу суду надійшла заяви про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує. Щодо заочного розгляду справи - заперечень не надійшло..
Представник відповідача представник ТОВ "А.Т.К.", належним чином повідомлений про розгляд справи. Причини неявки не повідомив, будь-яких заяв на адресу суду не направляв.
Згідно вимог ч.ч. 1, 2 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.
У зв`язку з неявкою у судове засідання сторін,на підставі частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося.
Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, вважає позовні вимоги обґрунтованими і підлягаючими задоволенню за наступних підстав.
Судом встановлено, що позивачка набула право власності на земельну ділянку: площею 2,2724 га на території Буряківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області (кадастровий номер НОМЕР_1 ), яка належала спадкодавиці ОСОБА_2 , на підставі державного акту на право власності на землю серії НОМЕР_2 від 07.10.2003(а. с. 7, 8-9, 10, 14).
Доказів іншого сторонами не надано.
Зазначеним договором передбачено сплату орендарем на користь орендодавця пені у розмірі 0,01 % від суми простроченого платежу за кожен день прострочення (пункт 14 договору).
Пунктом 40.1 договору передбачено його розірвання внаслідок несплати орендарем орендної плати протягом шести місяців з дня закінчення строку платежу.
Згідно з пунктом 38 договору дія договору припиняється за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у наслідок невиконання другою стороною обов`язків, передбачених договором(а.с. 89-94).
Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 11 Цивільного Кодексу України (далі ЦК України), підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є договір та інші правочини.
Згідно статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини першої статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків. Договір є обов`язковим для виконання.
Статтею 13 Закону України "Про оренду землі" (далі Закон) передбачено, що під договором оренди землі розуміється договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.
Орендна плата за землю це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (стаття 21 Закону).
Згідно приписів частини 1 статті 148-1 ЗК України, до особи, яка набула право власності на земельну ділянку, що перебуває у користуванні іншої особи, з моменту переходу права власності на земельну ділянку переходять права та обов`язки попереднього власника земельної ділянки за чинними договорами оренди.
Особа, яка набула право власності на земельну ділянку, протягом одного місяця з дня набуття права власності на неї, зобов`язана повідомити про це її користувачів із зазначенням: кадастрового номера (за наявності), місця розташування та площі земельної ділянки; найменування (для юридичних осіб), прізвища, ім`я, по батькові (для фізичних осіб) нового власника; місця проживання (знаходження) нового власника, його поштової адреси; платіжних реквізитів (у разі, якщо законом або договором передбачена плата за користування земельною ділянкою у грошовій формі) (частина 2 статті 148-1 ЗК України).
Відповідно до частини 4 статті 34 Закону перехід права власності на орендовану земельну ділянку до іншої особи, а також реорганізація юридичної особи орендаря не є підставою для зміни умов або розірвання договору, якщо інше не передбачено договором оренди землі.
Відтак, позивачка за вищевказаними договорами оренди землі набула прав орендодавців та, відповідно, права на своєчасне отримання орендної плати від відповідача.
За умовами договору оренди землі від 20 вересня 2006 року, сторони договору погоджуються, що дострокове розірвання договору за ініціативи орендодавця допускається у випадку несплати орендарем орендної плати протягом шести місяців з дня закінчення строку платежу.
В договорі (п. 11) передбачено внесення орендарем орендної плати до 1 грудня шляхом виплати орендодавцю у грошовій формі, а саме готівкою або шляхом перерахування на банківський рахунок орендодавця за вказаними ним реквізитами.
Відповідно до частини 1 статті 32 Закону на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України.
Згідно частини 1 статті 141 ЗК України, підставою для припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата орендної плати.
Як вбачається із копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 52).
Після настання її смерті і переходу права власності на орендовані земельні ділянки до позивачки, орендна плата ТОВ "А.Т ОСОБА_4 К ОСОБА_4 " протягом двох років не сплачувалася, що носить систематичний характер і є істотним порушенням умов договору що виконання його зобов`язань.
Положення статті 614 ЦК України передбачають, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.
Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.
Судом не встановлено доказів вжиття необхідних заходів відповідачем для виплати орендної плати. Зокрема, доказів її нарахування за вказаний період, направлення повідомлень орендарям щодо її отримання, тощо.
Також відсутні у матеріалах справи докази, які свідчать про наявність у позивачки на момент оформлення спадщини після померлої ОСОБА_2 відомостей про перебування земельних ділянок в оренді у відповідача для повідомлення останнього у встановлений Законом строк про набуття ними права власності на вказані земельні ділянки.
З матеріалів справи випливає, що про це їй стало відомо лише у 2016 році, що підтверджується повідомленнями позивачки про дострокове розірвання договору оренди землі у зв`язку із несплатою орендної плати, які були направлені на адресу відповідача (а.с. 15-16).
Доказів на спростування вказаних обставин представником ТОВ "А ОСОБА_3 " суду не надано.
Враховуючи, що законодавцем встановлено імперативний обов`язок орендаря щодо сплати орендної плати за користування земельною ділянкою на підставі відповідного договору та правові наслідки невиконання такого обов`язку, суд дійшов висновку, що наявні правові підстави для розірвання спірного договору у зв`язку із неналежним виконанням орендарем своїх обов`язків та вимог Закону.
Частиною 1 статті 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків та моральної шкоди.
Згідно приписів статті 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір відсотків не встановлений договором або законом.
З огляду вищезазначених норм матеріального права, умов спірного договору, доказів у справі та згідно наданого представником позивача розрахунку, який не спростований відповідачем, на користь позивачки підлягають стягненню із відповідача, невиплачена орендна плата за 2014, 2015 роки у розмірі 7827.86 грн., пеня у розмірі 284.64 грн., три проценти річних у розмірі 233.57 грн. та інфляційні втрати у розмірі 1758.72 грн. у зв`язку із порушенням виконання зобов`язань за договором оренди землі.
Таким чином позов підлягає задоволенню.
До таких самих висновків дійшов Апеляційний суд Житомирської області у рішенні від 24.01.2017 р. у справі № 274/4218/16-ц, яка є аналогічною справі, яка розглядається.
Судові витрати покладаються на відповідача у відповідності до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України.
Керуючись статтями 7-10, 13, 141, 263-265, 268, 280-283 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-
Стягнути з ТОВ "А ОСОБА_3 " на користь ОСОБА_1 невиплачену орендну плату за 2014, 2015 роки у розмірі 7827.86 грн., пеню у розмірі 284.64 грн., три проценти річних у розмірі 233.57 грн. та інфляційні втрати у розмірі 1758.72 грн..
Заочне рішення набирає законної сили, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач, якому рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Головуючий суддя О.В.Замега