Справа №635/4978/19
Провадження №2/635/2559/2019
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 липня 2019 року Суддя Харківського районного суду Харківської області Панас Н.Л., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житлом, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить визнати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житлом - будинком АДРЕСА_1 .

Позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України та іншим вимогам, встановленим законом.

За змістом п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової карки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Вказана позовна заява не відповідає вимогам п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, оскільки позовна заява не містить відомих позивачу номерів засобів зв`язку та адреси електронної пошти відповідача ОСОБА_3 .

В порушення вимог п.п.6, 7 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачем не зазначені відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору та не зазначені відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Відповідно до п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Однак в порушення зазначеної вимоги позивачем не зазначені докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою, за наявності таких; не зазначена наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, однак позивачем не додано копії квитанції про сплату судового збору для відповідачів.

Згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України позивачем до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.ст.1, 2 ЗУ Про судовий збір судовий збір збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземці) та фізичні особи підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

За змістом ст.3 ЗУ Про судовий збір судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з ч.1 ст.4 ЗУ Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом ст.7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлено 1921 грн.

Згідно з ч.2 ст.4 ЗУ Про судовий збір, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 768 грн. 40 коп. (1921 грн. х 0,4).

Крім того, слід зазначити, що за змістом ч.3 ст.6 ЗУ Про судовий збір у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Вказана позовна заява містить одночасно дві вимоги немайнового характеру, а саме: про визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житлом та про визнання ОСОБА_3 таким, що втратив право користування житлом.

Позивач повинна сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру в розмірі 1536 грн. 80 коп.

Беручи до уваги те, що до позовної заяви додана квитанція №0.0..1 від 01 липня 2019 року, відповідно до якої ОСОБА_1 сплатила судовий збір в розмірі 768 грн. 40 коп., то позивач повинна ще додати до позовної заяви, документ, що підтверджує сплату судового збору за другу вимогу немайнового характеру в розмірі 768 грн. 40 коп. (1921 грн. х 0,4).

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Всупереч зазначеній вимозі, звернувшись із зазначеною позовною заявою, позивач не надала суду належним чином засвідчену копію договору дарування від 25 вересня 2006 року та не надала жодного належного та достатнього доказу того, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстровані за вищезазначеною адресою.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При таких обставинах, відповідно до ст.185 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.185 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житлом залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків, тривалістю десять днів з дня вручення йому копії ухвали, шляхом:

зазначення в позовній заяві відомих позивачу номерів засобів зв`язку та адреси електронної пошти відповідача ОСОБА_3 ;

зазначення відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися;

зазначення відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою, за наявності таких;

зазначення про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви;

надання копії квитанції про сплату судового збору для відповідачів;

надання до позовної заяви документу, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 768 грн. 40 коп. або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

надання доказів реєстрації ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 .

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, позов буде вважатися не поданим та буде повернутий позивачеві.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: hr.hr.court.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена лише в частині визначення розміру судового збору.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали через Харківський районний суд Харківської області до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції якого перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 03 липня 2019 року.

Суддя Н.Л. Панас