У Х В А Л А

02 квітня 2019 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/6849/2019

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_2

на рішення Голосіївського районного суду м. Києва

в складі судді Хоменко В.С.

від 18 лютого 2019 року вимогам ст. 356, 357 ЦПК України,

у справі №752/22432/18 Голосіївського районного суду м. Києва

за заявою ОСОБА_2,

заінтересована особа - Голосіївський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві,

про встановлення факту перебування у шлюбно-сімейних відносинах,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 18.02.2019 в задоволенні заяви відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_2 звернулася до суду з апеляційною скаргою, в якій одночасно просила звільнити від сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору вказувала на те, що вона є пенсіонером, дитиною війти та має тяжкий майновий стан; отримує пенсію за віком та будь-яких заощаджень не має.

Посилаючись на положення ст. 136 ЦПК України, а також на те, що розмір судового збору за подання апеляційної скарги 528,60 грн складає 30% її місячного доходу, ОСОБА_2 просила звільнити її від сплати судового збору

Дослідивши матеріали апеляційної скарги разом з доданими до неї матеріалами, вважаю, що клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч. 3 ст. 136 ЦПК України, яка кореспондується з положеннями ч. 3 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» зі змінами, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За приписами пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» зі змінами (далі - Закон), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за клопотанням такої сторони відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої та багатодітної сім'ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Таким чином, аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що звільнення від сплати судового збору здійснюється за наявності доказів тяжкого майнового стану та відсутності коштів на сплату судового збору.

Звертаючись до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_2 вказувала на те, що вона має тяжкий майновий стан. Також, вказувала, що є пенсіонером та дитиною війни.

На підтвердження тяжкого майнового стану ОСОБА_2 долучила довідку з пенсійного фонду, в якій міститься інформація про доходи не за останній рік, а за період 5 місяців, а саме з серпня по грудень 2018 року. Тобто надано довідку про доходи за останні п'ять місяців попереднього календарного року, тоді як Закон вимагає надати докази за річний дохід.

Також ОСОБА_2 до апеляційної скарги не долучено довідки з податкових органів.

Отже, ОСОБА_2 у відповідності до вимог ст. 8 Закону не надано доказів, які вказують на те, що розмір судового збору (528,60 грн) перевищує 5 відсотків розміру річного доходу.

З огляду на викладене, не мають правового значення посилання в апеляційній скарзі на те, що розмір судового збору перевищує 30% від місячного доходу заявника.

Також, не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору посилання ОСОБА_2 на те, що вона є пенсіонером та дитиною війни, оскільки положеннями статті 8 Закону не передбачено звільнення від сплати судового збору за даних обставин.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору та наявності правових підстав для залишення апеляційної скарги без руху, у зв'язку з тим, що в порушення п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України апелянтом не додано документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

При зверненні заявника до суду з даною заявою підлягав сплаті судовий збір у сумі 352,40 грн.

Відповідно до пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

Отже, при зверненні ОСОБА_2 до суду з апеляційною скаргою на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 18 лютого 2019 року підлягає сплаті судовий збір у сумі 528,60 грн (352,40х150%).

З огляду на викладене, ОСОБА_2 необхідно сплатити судовий збір у сумі 528,60 грн за наступними реквізитами: отримувач коштів - УК у Солом. р-ні/Солом'ян. р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: НОМЕР_1; код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Крім того, звертаємо Вашу увагу, що відповідно до п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Оригіналдокументу про сплату (доплату) судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 136, 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 18 лютого 2019 року - залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз'яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик