Ухвала

Іменем України

15 липня 2019 року

м. Київ

справа № 766/3629/19

провадження № 61-12160ск19

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Сердюка В. В.,

розглянувши касаційну скаргу акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» на постанову Херсонського апеляційного суду від 21 травня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Херсонської області Манікіна Дмитра Сергійовича, державного підприємства «СЕТАМ», товариства з обмеженою відповідальністю «Інвест Трейд ТМ», третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» про визнання недійсними електронних торгів, протоколу їх проведення та акту про реалізацію на електронних торгах предмета іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

21 лютого 2019 року адвокат Пшевловський Ю. М., діючи від імені ОСОБА_1 , звернувся в суд із позовом до приватного виконавця виконавчого округу Херсонської області Манікіна Д. С., ДП «СЕТАМ», ТОВ «Інвест Трейд ТМ» про визнання недійсними електронних торгів, проведених 07 лютого 2019 року, протоколу їх проведення та акту про реалізацію на електронних торгах предмета іпотеки.

Позовна заява обґрунтована тим, що належна позивачу квартира АДРЕСА_1 придбана за рахунок отриманих у кредит коштів та передана в іпотеку позикодавцеві АТ «Райффайзен Банк Аваль». В ході виконавчого провадження квартира продана на електронних торгах, переможцем у яких визнано ТОВ «Інвест Трейд ТМ».

Електронні торги проведені з порушенням встановленого порядку під час дії мораторію на продаж, встановленого Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», за ціною продажу суттєво нижчою від ринкової ціни, без належного повідомлення власника майна про розмір оцінки та без дозволу органу опіки і піклування, який є обов`язковим в силу статті 177 СК України, чим порушенні права малолітньої дитини, що має право користування житловим приміщенням у спірній квартирі.

Одночасно із позовом подана заява про забезпечення позову, яка задоволена ухвалою суду від 25 лютого 2019 року шляхом заборони органам нотаріату видавати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів за результатом електронних торгів, проведених ДП «СЕТАМ» 07 лютого 2019 року з реалізації квартири АДРЕСА_1 .

Заборонено приватному виконавцеві виконавчого округу Херсонської області Манікіну Д. С., іншим органам примусового виконання рішень та їх посадовим особам, ДП «СЕТАМ», органам та суб`єктам, що мають повноваження у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, переможцю торгів та будь-яким іншим особам здійснювати дії спрямовані на оформлення результатів електронних торгів, проведених 07 лютого 2019 року із реалізації квартири АДРЕСА_1 за лотом № 325951, а також направляти на реєстрацію за переможцем торгів права власності.

11 березня 2019 року адвокат Пшевловський Ю. М., в інтересах ОСОБА_1 , подав заяву про зміну заходів забезпечення позову, оскільки на час подання позову переможцем торгів вчинені дії із оформлення речових прав на нерухоме майно, придбане за результатом електронних торгів, а тому застосовані судом заходи забезпечення поданого позову не впливають на убезпечення чи ускладнення при виконанні рішення суду в майбутньому.

Просив суд змінити забезпечувальні заходи, встановлені ухвалою суду від 25 лютого 2019 року на нові, якими накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , заборонити її відчуження та розпорядження нею у будь-який спосіб.

Заборонити будь-яким особам вчиняти дії, спрямовані на вхід, проникнення, вселення, перебування та проживання у квартирі осіб, окрім тих, що проживають там до часу проведення електронних торгів за згодою первинного власника та заборонити їх виселення.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 13 березня 2019 року в задоволенні заяви відмовлено.

Судове рішення обґрунтовано тим, що заявлені позивачем нові заходи забезпечення не є співмірними із заявленими у позові вимогами та не стосуються предмета спору.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду Пшевловський Ю. М. , який діє від імені ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу, в якій просив посилаючись на порушення судом норм процесуального права, скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити заяву про зміну заходів забезпечення позову.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд не врахував інтереси позивача, оскільки у спірній квартирі за її згодою постійно проживає наймач ОСОБА_3 із малолітньою дитиною та в квартирі зберігається належне позивачеві майно.

Також у позивача є небезпідставні побоювання щодо можливого відчуження квартири до часу вирішення спору, що утруднить виконання рішення суду у майбутньому у разі його задоволення.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 21 травня 2019 року апеляційну скаргу Пшевлоцького Ю. М. , який діє від імені ОСОБА_1 , задоволено частково.

Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 13 березня 2019 року скасовано і постановлено нове судове рішення, яким заяву Пшевлоцького Ю. М. , який діє від імені ОСОБА_1 , про зміну способу забезпечення позову задоволено частково.

Заходи забезпечення позову шляхом встановлення заборони приватному виконавцеві виконавчого округу Херсонської області Анікіну Д. С., іншим органам примусового виконання рішень та їх посадовим особам, ДП «СЕТАМ», органам та суб`єктам, що мають повноваження у сфері державної реєстрації речових прав на нерухове майно та їх обтяжень, переможцю торгів та будь-яким іншим особам здійснювати дії спрямовані на оформлення результатів електронних торгів, проведених 07 лютого 2019 року із реалізації квартири АДРЕСА_1 за лотом № 325951, а також направляти на реєстрацію за переможцем торгів права власності, застосовані ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25 лютого 2019 року замінено новим заходом забезпечення.

Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

У задоволенні заяви в частині щодо застосування решти забезпечувальних заходів у вигляді встановлення заборони на вчинення дій, спрямованих на виселення, вселення, використання житлових приміщень квартири для проживання у ній будь-яких осіб відмовлено.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що набувач отримав відповідне свідоцтво про право власності, на підставі якого внесені зміни у реєстр речових прав про власника майна, таким чином, відсутні будь-які перешкоди для нового власника реалізувати свої речові права, у тому числі шляхом відчуження цього майна третім особам, що утруднить для позивача можливість захисту своїх прав у випадку ухвалення судового рішення у справі яка розглядається. Суд першої інстанції не врахував, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі для попередження потенційних труднощів у подальшому при виконанні такого рішення.

21 червня 2019 року за допомогою засобів поштового зв`язку Циба Р. А. , який діє від імені АТ «Райффайзен Банк Аваль», звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Херсонського апеляційного суду від 21 травня 2019 року в зазначеній вище справі.

У касаційній скарзі АТ «Райффайзен Банк Аваль» просить скасувати постанову апеляційного суду в частині накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 та ухвалити нове рішення яким у задоволенні апеляційної скарги (так зазначено у тексті касаційної скарги) Пшевлоцького Ю. М. , який діє від імені ОСОБА_1 , на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 13 березня 2019 року відмовити у повному обсязі, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального прав.

Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційним судом не обґрунтовано належним чином необхідність застосування заходів забезпечення позову, безпідставно накладено арешт на квартиру, що порушує права відповідача (ТОВ «Інвест Трейд ТМ»).

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду вважає, що підстави для відкриття касаційного провадження відсутні, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої та другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Позов може бути забезпечений накладенням арешту на майно (пункт 1 частини першої статті 150 ЦПК України).

Згідно із частиною третьою статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні відповідності заходів забезпечення позову позовним вимогам слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків.

При цьому забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуальної рівноправності сторін.

Частиною першою статті 156 ЦПК України передбачено, що за клопотанням учасника справи суд може допустити заміну одного заходу забезпечення позову іншим.

Мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

Вирішуючи заяву про заміну заходів забезпечення позову, апеляційний суд повно, всебічно та об`єктивно з`ясував обставини справи, надав правильну правову оцінку заявленим позивачем ризикам утруднення чи неможливості виконання можливого рішення суду про задоволення позову і правильно оцінив співмірність вимог заяви про забезпечення позову із позовними вимогами й дійшов обґрунтованого висновку про накладення арешту на спірну квартиру.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Згідно з частиною п`ятою статті 394 ЦПК України, у разі якщо суддя-доповідач дійде висновку, що подана касаційна скарга є необґрунтованою, вирішення питання про відкриття провадження здійснюється постійною колегією суддів, до складу якої входить суддя-доповідач. Якщо жоден суддя із складу колегії не дійде висновку про необхідність відкриття касаційного провадження через необґрунтованість скарги, колегія суддів постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись пунктом 5 частини другої статті 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» на постанову Херсонського апеляційного суду від 21 травня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Херсонської області Манікіна Дмитра Сергійовича, державного підприємства «СЕТАМ», товариства з обмеженою відповідальністю «Інвест Трейд ТМ», третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» про визнання недійсними електронних торгів, протоколу їх проведення та акту про реалізацію на електронних торгах предмета іпотеки.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подавала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. І. Грушицький

І. В. Литвиненко

В. В. Сердюк