ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2019 року м.Херсон

Номер справи: 766/10600/17

Номер провадження: 22-ц/819/580/19

Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого (суддя-доповідач) Ігнатенко П.Я.,

суддів: Воронцової Л.П.,

Полікарпової О.М.,

за участю секретаря Пісоцької Т.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Херсонобленерго» на рішення Херсонського міського суду Херсонської області у складі судді Прохоренко В.В. від 21 листопада 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Херсонобленерго», про визнання дій незаконними, зобов'язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду із вказаним вище позовом посилаючись на те, що йому належить на праві приватної власності житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1. 13 серпня 2010 року між ВАТ Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» та позивачем укладено договір про постачання електроенергії до зазначеного житлового будинку.

Позивач обґрунтував свій позов тим що, що він є інвалідом війни 2 групи та має 100% знижку сплати за користування комунальними послугами в межах середніх норм споживання, зокрема, в частині оплати послуг з постачання електроенергії. Окрім того, разом із ним в житловому будинку зареєстрований та проживає його син - ОСОБА_3, який є учасником бойових дій в АТО з 16.08.2016 року та має право відповідно до рішення Херсонської міської ради №1475 від 12.09.2014 року на додаткову знижку з оплати житлово-комунальних послуг у розмірі 25 % додатково до встановлених чинним законодавством.

Заперечуючи наявність боргу за спожиту електроенергію та повідомлення його відповідачем про існування такого боргу, позивач вказав, що відповідач всупереч вимогам закону, 15.06.2017 року відключив електропостачання у будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1.

ОСОБА_2 вважає, що при відключенні його як споживача 15.06.2017 року від електричної мережі, відповідачем не було дотримано вимог п. 27 Правил користування електричною енергією (далі - ПКЕЕН) та йому не вручено попередження про відключення. З огляду на це, його права як споживача підлягають поновленню відповідно до п.п.38,46 вказаних Правил.

Окрім того, позивач вказав, що неправомірним відключенням житлового будинку від електромережі йому завдано моральної шкоди, яку він оцінює в 100 000,00 грн. та пов'язує із моральними стражданнями, які заподіянні йому та членам його родини у зв'язку з порушенням звичного способу життя, зокрема, неповнолітньому сину ОСОБА_4 2001 року народження, малолітньому сину ОСОБА_5 2014 року народження, старшому сину ОСОБА_3, оскільки вони були позбавлені можливості користуватися побутовими електроприборами, необхідними для здійснення елементарних життєвих потреб.

На підставі викладеного, позивач просив: 1) визнати дії ПрАТ «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» по відключенню від електричної мережі 15.06.2017 року житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 -незаконними; 2) зобов'язати ПрАТ «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» відновити за власні кошти електропостачання житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1; 3) стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду в розмірі 100 000,00 грн., а також майнову шкоду у вигляді невідпущеної електричної енергії у сумі 4104 грн. та зменшити розрахунок в електронному кабінеті по особистому рахунку НОМЕР_5 на суму 1847,01грн.

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 21 листопада 2018 року позов задоволено частково. Визнано дії Акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» по відключенню житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 від електромережі - неправомірними. Зобов'язано Акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» відновити електропостачання будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1. Стягнуто з Акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» на користь ОСОБА_2 в рахунок відшкодування моральної шкоди 20 000,00 грн. В решті позову відмовлено. Стягнуто з Акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» в дохід держави судовий збір у розмірі 1 057,20 грн.

В апеляційній скарзі Акціонерне товариство «Херсонобленерго», посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

В ході апеляційного розгляду представники АТ «Херсонобленерго» підтримали апеляційну скаргу, просять її задовольнити. При цьому звернули увагу суду на те, що споживач був повідомлений про відключення належним чином відповідно до вимог ПКЕЕН рекомендованим поштовим відправленням.

Протягом тривалого періоду часу ОСОБА_2 не допускав до огляду лічильника, оплату проводив нерегулярно, в зв'язку з чим нарахування до травня 2016 року проводились на підставі фактичних оплат та заборгованості не було. Спочатку застосовувалась пільга для багатодітних сімей, потім як учаснику бойових дій-інваліду за заявою споживача.

У червні 2016 року зі слів споживача були повідомлені показники лічильника та виявилось споживання 5578 кВт. Після цього ОСОБА_2 заявив про помилковість цих даних та ПрАТ «ЕК» «Херсонобленерго» проводило щомісячне нарахування по середньому споживанню по 150 кВт, які повністю враховувались як пільгові та оплата не виставлялась, фактичне споживання було невідоме.

Нарахування саме по 150 кВт, а не по максимуму можливої пільги, вважають обґрунтованим, оскільки пільга застосовується тільки в межах фактичного споживання або в межах нарахувань, які проводились по середнім показникам.

У квітні 2017 року на письмову вимогу Херсонобленерго проведено перевірку лічильника позивача та встановлено фактичні його показники, на які зроблено перерахунок та списано зайво нараховані у червні 2016 року кіловати, зменшена сума заборгованості. Однак, за рахунок різниці між нарахуваннями в межах середнього показника - по 150 кВт щомісячно і застосуванням пільги на 150 кВт та фактичним споживанням в більшому розмірі, утворилась заборгованість - 727,62 грн.

ОСОБА_2 та адвокат Бабіч О.П. апеляційну скаргу не визнали, просять її залишити без задоволення. Вважають, що всі рахунки Херсонобленерго ОСОБА_2 оплатив, а за період з липня 2016 року по березень 2017 року списувалось лише по 150 кВт пільг, тоді як позивач має право на пільги щомісячно в розмірі 240 кВт. Вважають, що за вказаний період енергопостачальник мав проводити нарахування не по 150 кВт, а по 224 кВт, поділивши всю заборгованість, яка виявлена при перевірці лічильника у квітні 2017 року на весь попередній період, нарахування по середньому споживанню вважають безпідставними.

Заслухавши доповідача, пояснення сторін, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Суд першої інстанції частково задовольнивши позов дійшов висновку, що припинення постачання електричної енергії об'єкта споживача суперечать вимогам ПКЕЕН та є незаконним, оскільки відсутня заборгованість за спожиту електроенергію і споживач не попереджений окремим письмовим повідомленням про припинення електропостачання об'єкта у встановленні строки, а тому підлягає відновленню постачання електроенергії до житлового будинку позивача.

Такі висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи та вимогам закону.

Згідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання(неналежне виконання).

Частиною другою ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що постачання електричної енергії належить до комунальних послуг.

Відповідно до ч.4, 5 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» обов'язки енергопостачальників або інших суб'єктів, визначених законом щодо постачання та розподілу електричної енергії, встановлюються законом, що регулює відносини у сфері постачання та розподілу електричної енергії. Послуга з постачання електричної енергії надається згідно з умовами договору та вимогами правил, затверджених Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно п.п. 19, 20, 21, 27, 30, 34, 35, 36 ПКЕЕН, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 року (в редакції чинній на момент виникнення правовідносин) розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показів засобів обліку.

Розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну.

Знімання показів засобів обліку провадиться електропостачальником (електророзподільним підприємством) та/або побутовим споживачем щомісяця відповідно до умов договору. Побутовий споживач, як правило, знімає покази засобу обліку на перше число місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем). Якщо знімання показів проводиться побутовим споживачем, електропостачальник (електророзподільне підприємство) має право контролювати правильність знімання показів засобів обліку побутовим споживачем. Передані побутовим споживачем та отримані у порядку, визначеному у договорі, та/або зняті електропостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку протягом періоду, що починається за два робочі дні до кінця розрахункового місяця та закінчується на третій робочий день наступного розрахункового періоду (календарного місяця), вважаються даними на перше число календарного місяця. Зняті споживачем чи отримані та/або зняті енергопостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку в інший день вважаються вихідними даними для визначення показів засобу обліку на перше число календарного місяця шляхом додавання (віднімання) середньодобового споживання, помноженого на кількість днів (діб) між датою зняття показів та першим числом календарного місяця. Середньодобове споживання визначається виходячи з даних про покази засобу обліку, зафіксовані між двома послідовними зняттями, та кількості днів між цими зняттями показів. Платіжний документ, який виписується енергопостачальником, формується ним за обсяг електричної енергії, спожитий протягом календарного місяця (з першого числа розрахункового місяця, по перше число місяця, наступного за розрахунковим). Результати знятих уповноваженою особою електропостачальника (електророзподільного підприємства) показів засобу обліку обов'язково вносяться в абонентську книжку (розрахункову книжку) або зазначаються на корінці останнього розрахункового документа, наданого побутовим споживачем на перевірку, із зазначенням дати проведення зняття. У разі проведення побутовим споживачем розрахунків за спожиту електричну енергію згідно з показами встановленого на його об'єкті багатозонного засобу обліку обсяг спожитої електричної енергії визначається відповідно до питомої ваги обсягу електричної енергії, що спожита у відповідній зоні доби протягом розрахункового періоду, до загального обсягу спожитої електричної енергії в цьому періоді. У разі зміни тарифу надлишок (переплата) оплаченої, але не спожитої електричної енергії зараховується побутовому споживачу на його особовий рахунок як авансовий платіж за новими тарифами в наступному розрахунковому періоді. Під час зняття показів засобу обліку представниками електропостачальника (електророзподільного підприємства) проводиться контрольний огляд цього засобу обліку. У разі відмови побутового споживача в доступі до об'єкта споживача або незабезпечення побутовим споживачем безперешкодного доступу представників електропостачальника до засобу обліку для проведення ними зняття показів (контрольного огляду) такий факт фіксується в акті про недопуск. Складений акт про недопуск підписується представниками електропостачальника (електророзподільного підприємства), присутніми під час проведення зняття показів засобу обліку (контрольного огляду), та побутовим споживачем. У разі відмови споживача від підпису представниками електропостачальника (електророзподільного підприємства) про це зазначається в акті про недопуск. Акт про недопуск без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники електропостачальника (електророзподільного підприємства). Один примірник акта про недопуск надається побутовому споживачу особисто, а у разі його відсутності або відмови в отриманні надсилається засобами поштового зв'язку. У разі отримання побутовим споживачем акта про недопуск поштою дата доступу узгоджується ним з електропостачальником (електророзподільним підприємством) за телефонами, зазначеними у цьому акті, або кол-центру. Складений акт про недопуск є підставою для проведення відключення від електропостачання, якщо протягом п'яти робочих днів від дня отримання акта про недопуск побутовий споживач не забезпечить представникам електропостачальника (електророзподільного підприємства) доступ до свого об'єкта для обстеження засобу обліку та/або не узгодить з ними дату проведення зазначеного обстеження.

У разі несплати або неповної оплати за спожиту електричну енергію у строки, визначені пунктом 20 цих Правил, електропостачальник на 30 день надсилає побутовому споживачу поштою або вручає особисто під підпис попередження про відключення електричної енергії. У попередженні про відключення електричної енергії електропостачальник зазначає: останні покази засобу обліку, які були зняті працівниками електропостачальника, суму заборгованості за спожиту електричну енергію, період, за який ця заборгованість виникла, обсяг спожитої електричної енергії у зазначений період (з розбивкою обсягів електричної енергії, спожитої в кожному розрахунковому періоді), тарифи (у тому числі блочні, які діяли у відповідному періоді), дату відключення електроустановок об'єкта споживача від електропостачання у разі несплати цієї заборгованості, прізвище, ім'я, по батькові, підпис відповідальної особи і дату. У разі несплати за спожиту електричну енергію на 30 день після отримання побутовим споживачем попередження енергопостачальник має право відключити побутового споживача від електричної мережі. У разі пред'явлення побутовим споживачем електропостачальнику, зокрема персоналу, який прибув для відключення його об'єкта від електричної мережі, квитанції або іншого документа, який підтверджує повну оплату за спожиту електричну енергію, відключення об'єкта побутового споживача не здійснюється. Спірні питання щодо заборгованості вирішуються шляхом переговорів між електропостачальником та побутовим споживачем або в судовому порядку. До вирішення спірного питання між сторонами відключення об'єкта побутового споживача не здійснюється. Забороняється відключення побутових споживачів перед вихідними та святковими днями.

Якщо доступ до засобу обліку неможливий, представник енергопостачальника виписує платіжний документ на підставі даних про фактичне споживання електричної енергії за попередній період, про що робиться відповідна позначка в особовому рахунку побутового споживача.

Якщо протягом двох розрахункових періодів представник енергопостачальника не мав доступу до засобу обліку, він залишає побутовому споживачу в поштовій скриньці повідомлення про дату наступного відвідання чи прохання передати покази засобу обліку енергопостачальнику. Якщо після цього побутовий споживач не передав відомостей про кількість спожитої електричної енергії, енергопостачальник має право через 30 днів після дати відправлення письмового попередження припинити постачання електричної енергії побутовому споживачу. Якщо протягом двох розрахункових періодів представник енергопостачальника не мав доступу до приладу обліку, він залишає споживачу в поштовій скриньці повідомлення про дату наступного відвідання чи прохання передати показання приладу обліку енергопостачальнику. Якщо після цього споживач не передав відомостей про кількість спожитої електричної енергії, енергопостачальник має право через 30 днів після дати відправлення письмового попередження припинити постачання електричної енергії споживачу.

У разі несплати за спожиту електричну енергію протягом 10 днів після терміну, зазначеного у договорі чи платіжному документі, та неотримання енергопостачальником повідомлення про оплату на двадцятий день споживачу надсилається попередження про відключення електричної енергії.

У разі несплати за спожиту електричну енергію на тридцятий день після отримання споживачем попередження енергопостачальник має право відключити споживача від електричної мережі.

Енергопостачальник має право відключити споживача у разі: самовільного підключення до електричної мережі; розкрадання електричної енергії, навмисного пошкодження приладу обліку та зриву пломби; порушення термінів сплати за спожиту електричну енергію, або порушення умов договору про реструктуризацію заборгованості; неоплати за встановлення нового приладу обліку відповідно до пункту 17 або інших платежів згідно з цими Правилами; невиконання припису Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; зниження показників якості електричної енергії з вини споживача.

З матеріалів справи вбачається, що згідно свідоцтва про право власності на житловий будинок від 22.05.2005 року, виданого на підставі рішення Антонівської селищної ради № 69 від 10.05.2000 року, ОСОБА_2 належить на праві приватної власності житловий будинок АДРЕСА_1 (а.с. 3).

13.08.2010 року ОСОБА_2 уклав договір з ВАТ «Херсонобленерго про користування електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1.

За умовами п. 1 договору енергопостачальник взяв на себе зобов'язання надійно постачати споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності енергоустановок споживача, а споживач - сплачувати одержану електричну енергію за чинними тарифами у терміни, передбачені договором (а.с. 47-48).

Відповідно до посвідчення серії НОМЕР_1, виданого 12.04.2010 року, посвідчення серії НОМЕР_2, виданого 26.04.2017 року ОСОБА_2 є інвалідом 2 групи, має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій, інвалідів війни (а.с. 6).

З довідки про склад сім'ї від 23.02.2012 року № 515, виданої Антонівською селищною радою, в будинку АДРЕСА_1 зареєстровані та проживають: ОСОБА_2, його дружина - ОСОБА_7, діти - ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_5, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с. 5).

Відповідно до посвідчення серії НОМЕР_3, виданого 23.12.2016 року безстроково, ОСОБА_3 (син позивача) має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій (а.с. 7).

Згідно довідки № 04/15 від 21.03.2017 року ОСОБА_3 (син позивача) має право на пільги як учасник бойових дій відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» та має право на додаткову знижку з оплати житлово-комунальних послуг у розмірі 25% додатково до встановлених чинним законодавством відповідно до рішення Херсонської міської ради №1475 від 12.09.2014 року (а.с. 8).

У січні 2017 року представниками ПАТ «»ЕК» «Херсонобленерго» складено акт про недопуск, згідно якого ОСОБА_2 не допустив працівників ПАТ «»ЕК» «Херсонобленерго» до лічильника. В акті зазначено, що показання завжди фіксуються зі слів споживача. Абонент повідомив, що рідко буває вдома. Вказаний акт ОСОБА_2 отримав поштовим відправленням 04.02.2017 року, що підтверджується повідомленням про вручення (а.с. 51).

З особового рахунку НОМЕР_4 ОСОБА_3 за період з 01.06.2014 року по 30.06.2017 року вбачається, що по травень 2016 року заборгованості за спожиту електроенергію немає. У червні 2016 року значиться споживання 5578 кВт та нарахування до оплати 8151,78 грн. З липня 2016 року щомісячне нарахування здійснювалось по середньому споживанню 150 кВт, яке враховувалось як пільгове споживання. У квітні 2017 року проведено огляд лічильника та зафіксовано показники: 38092, у зв'язку з чим здійснено перерахунок та списано зайво нараховані кіловати, зменшена сума заборгованості, однак за рахунок різниці фактичного споживання та часткової оплати утворилась заборгованість 727,62 грн (а.с. 45).

З огляду на викладене, вбачається, що до травня 2016 року нарахування коштів за споживання електроенергії проводились на підставі фактичних оплат, заборгованість відсутня. У червні 2016 року зі слів споживача зафіксовано споживання 5578 кВт, нараховано до оплати 8151,78 грн та з липня 2016 року щомісячне нарахування здійснювалось по середньому споживанню по 150 кВт, які зараховувались до пільгових. У квітні 2017 року проведено огляд лічильника та відповідачем зафіксовано показники: 38092. За рахунок різниці нарахувань по середньому споживанню 150 кВт щомісячно, списаних за рахунок пільг, та фактичним споживанням у більшому розмірі, оплаченим частково, утворилась заборгованість в сумі 727,62 грн. Така сума заборгованості існувала також після перерахунку та списання помилково нарахованих сум у червні 2016 року. Суд апеляційної інстанції, перевіривши розрахунки, дійшов висновку про наявність заборгованості та безпідставність доводів позивача в цій частині.

У зв'язку із заборгованістю споживача за спожиту електроенергію, ПрАТ «»ЕК» «Херсонобленерго» відповідно до вимог п. 27 ПКЕЕН направило попередження про відключення електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 рекомендованим поштовим відправленням, яке 17.05.2017 року вручено доньці позивача ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_5, що не оспорюється сторонами. Також те, що ОСОБА_9 є членом сім'ї позивача підтверджується довідкою про склад сім'ї від 23.02.2012 року № 515, виданою Антонівською селищною радою (а.с. 5, 50).

Згідно п. 99 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270 рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою «судова повістка», рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об'єкта поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, який проживає разом з ним.

Таким чином, споживачу електроенергії за договором від 13.08.2010 року попередження направлено та вручено 17.05.2017 року з дотриманням вимог закону. Після вручення повідомлення та несплати на 30 день, у постачальника електроенергії виникло право на відключення електропостачання ОСОБА_2

У зв'язку з невиконанням обов'язку по сплаті заборгованості та звірки взаєморозрахунків енергопостачальник згідно вимог п. 27 ПКЕЕН 15.06.2017 року обґрунтовано відключив житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 від постачання електричної енергії.

Отже, енергопостачальною компанією дотримано порядок повідомлення про відключення та порядок відключення споживача від електроенергії.

Суд першої інстанції частково задовольняючи позов, не врахував зазначене вище, внаслідок чого дійшов безпідставного та помилкового висновку про відсутність заборгованості та порушення порядку відключення позивача від енергопостачання.

Таким чином, позовні вимоги про визнання дій відповідача по відключенню від електричної мережі 15.06.2017 року житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 - незаконними та зобов'язання ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» відновити за власні кошти електропостачання житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 - задоволенню не підлягають.

Окрім того, позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди в сумі 100 000,00 грн, майнової шкоди у вигляді невідпущеної електричної енергії у сумі 4104 грн, а також вимоги про зменшення розрахунку в електронному кабінеті по особистому рахунку НОМЕР_5 на суму 1847,01 грн, - задоволенню не підлягають як похідні.

Доводи позивача про те, що проведення оплат давало підстави зараховувати та списувати пільги в максимальному розмірі - не заслуговують на увагу, оскільки позивачем не заперечується, що квитанції про оплату не містять посилання на період оплати та показники лічильника, станом на які проведено оплату, що позбавляло можливості встановити розмір фактичного споживання та унеможливлювало застосування пільг в максимальному розмірі.

На підставі викладеного, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в задоволенні позову.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України з ОСОБА_2 на користь АТ «Херсонобленерго» підлягає стягненню сплачений судовий збір у сумі 2643,00 грн.

Керуючись ст.ст. 374, 376, 382 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Херсонобленерго», - задовольнити.

Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 21 листопада 2018 року, - скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні позову.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства «Херсонобленерго» судовий збір 2643,00 (дві тисячі шістсот сорок три) гривні.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення (постанови) шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції у цивільних справах - Верховного Суду.

Дата складення повного судового рішення 02 квітня 2019 року.

Головуючий П.Я.Ігнатенко

Судді: Л.П.Воронцова

О.М.Полікарпова