Справа № 185/2991/17
Провадження № 2/185/70/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

09 липня 2019 року м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Бондаренко В.М., за участю секретаря - Данильченко Ю.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ майна в натурі, що є у спільній сумісній власності, усунення перешкод у користуванні майном шляхом вселення та виселення особи, яка незаконно вселилася у житловий будинок, -

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ майна в натурі, що є у спільній сумісній власності, усунення перешкод у користуванні майном шляхом вселення та виселення особи, яка незаконно вселилася у житловий будинок.

Ухвалою судді від 03 травня 2017 року відкрито провадження по справі.

24 квітня 2019 року позивач та представник позивача у судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про день, час та місце судового засідання, причини своєї неявки суду не повідомили.

У судові засідання призначені на 05 червня 2019 року, 09 липня 2019 року позивач та представник позивача повторно не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про день, час та місце судового засідання, причини своєї неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, на підставі ч. 3 ст. 131 ЦПК України, суд визнає, що позивач повторно не з`явився до суду без поважних причин.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, приходжу до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ майна в натурі, що є у спільній сумісній власності, усунення перешкод у користуванні майном шляхом вселення та виселення особи, яка незаконно вселилася у житловий будинок слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 131, ч.5 ст. 223, п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 257, ст. ст. 260, 261 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ майна в натурі, що є у спільній сумісній власності, усунення перешкод у користуванні майном шляхом вселення та виселення особи, яка незаконно вселилася у житловий будинок - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Ухвала може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцять днів з дня її проголошення або складення, а учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.М. Бондаренко