У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

08 липня 2019 року

м. Харків

Справа 636/4908/18

Провадження № 22-ц/818/3856/19

Харківський апеляційний суд в складі судді судової палати у цивільних справах Бровченка І.О.,

у порядку вирішення питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 05 квітня 2019 року в складі судді Гуменного З.І. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про стягнення коштів за невиконання договору, моральної шкоди та витрат з надання правової допомоги,

встановив:

Рішенням Чугуївського міського суду Харківської області від 05 квітня 2019 року позовну заяву ОСОБА_2 до ФОП ОСОБА_1 про стягнення коштів за невиконання договору, моральної шкоди та витрат з надання правової допомоги - задоволено частково.

Стягнуто з ФОП ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 сплачений авансовий внесок у розмірі 2000 грн, пеню за прострочку виконання договору у розмірі 2527,80 грн, моральну шкоду у розмірі 350 грн. та витрати на правову допомогу у розмірі 450 грн., а всього 5327,8 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Через Чугуївський міський суд Харківської області ОСОБА_1 на зазначене судове рішення подано апеляційну скаргу.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подано заяву про відстрочення сплати судового збору. В обґрунтування заяви апелянт посилається на те, що на день подання позову його майновий стан не дозволяє своєчасно сплатити судовий збір.

Згідно ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Пільги щодо сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях визначено ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

З вказаних вище норм вбачається, що перелік підстав для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору визначений законом і є вичерпним, разом із цим, апелянтом не зазначено жодних доводів та підстав для відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги відповідно до зазначених вище вимог Закону, апелянт не відноситься до категорії, які мають пільги щодо сплати судового збору, не надано доказів на підтвердження підстав для відстрочення сплати судового збору, у зв`язку із чим, клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається з матеріалів справи, жодного доказу в обґрунтування заявленого клопотання апелянт до суду апеляційної інстанції не надав.

Таким чином, суд вважає необхідним відмовити ОСОБА_1 в задоволенні його клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Частиною 1 статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

У редакції Закону України «Про судовий збір» на день подання позовної заяви ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становила - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 01 січня 2018 року у розмірі 1762 грн.

Ціна позову - 6 957, 80 грн.

0,4 прожиткового мінімуму встановленому на 01 січня 2018 року становить 704, 8 грн. Таким чином, при подачі позовної заяви судовий збір підлягав сплаті у розмірі 704,8грн.

Отже, за подання апеляційної скарги апелянт має сплатити судовий збір у розмірі: 704,8*150% = 1057,2 грн.

Вищезазначена сума підлягає сплаті за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37999628; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) ; код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: 0012; код класифікації доходів бюджету:22030101.

У графі «призначення платежу» вказується: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За таких обставин, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати апелянту строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення вказаного недоліку, а саме: подання до суду документу, що підтверджує сплату судового збору.

Керуючись ст. 185, ч. 2 ст. 357 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 05 квітня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про стягнення коштів за невиконання договору, моральної шкоди та витрат з надання правової допомоги залишити без руху.

Надати апелянту строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліку апеляційної скарги - подання до суду оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі; та попередити, що у разі невиконання зазначених вимог ухвали у строк, встановлений судом, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Бровченко