Справа № 202/7862/18
Провадження № 2/202/903/2019
25 лютого 2019 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська
у складі: головуючого судді - Кухтіна Г.О.,
за участю секретаря судового засідання Дівіндір Н.М.,
розглянувши у спрощеному позовному провадженні у залі суду в м. Дніпрі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Виконком ОСОБА_3 районної у м. Дніпрі ради, Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, про визнання особи такою, що втратила право користування квартирою, -
Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Кухтіна Г.О. від 18 січня 2019 року відкрито провадження в цивільній справі та призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.
Позивач в судове засідання не з'явилася, просила розглядати справу без її участі.
Відповідач в судове засідання не зявився, про розгляд справи був повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив, відзиву, заяв, заперечень до суду не надавав, у звязку з чим, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення, відповідно до вимог ст. 280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
Представник третьої особи - Виконкому ОСОБА_3 районної у м. Дніпрі ради у судове засідання не зявився, про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причину неявки суду не повідомили.
Представник третьої особи - Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради у судове засідання не зявився, про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причину неявки суду не повідомили.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв'язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що 21 липня 1978 року ОСОБА_4, у складі сімї із чотирьох осіб (дружина ОСОБА_1, донька ОСОБА_5, син ОСОБА_2І.) Виконавчим комітетом ОСОБА_3 народних депутатів міста Дніпропетровська було видано ордер № 691 на право заняття трьохкімнатної квартири № 41, житловою площею 43,2 кв.м., в будинку № 12-в по вул. Г. Корольової в м. Дніпропетровську.
21 травня 2008 року ОСОБА_4 помер, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть ОСОБА_6 1-КИ № 221948.
Згідно Рішення виконавчого комітету ОСОБА_3 районної у м. Дніпропетровську ради від 17.10.2008 року № 644 у звязку із смертю ОСОБА_4 змінено умови договору найму та особовий рахунок на трикімнатну квартиру № 41, житловою площею 43,2 кв.м., в будинку № 12-в по вул. Г. Корольової в м. Дніпропетровську відкрито на ОСОБА_1 складом сімї з двох осіб, в тому числі сина ОСОБА_2.
Відповідач у вказаній квартирі не проживає з 2000 року, що підтверджується актом від 01.02.2019 року, складеним за участю свідків ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, посвідченим головою ОСББ «Гулі Корольової» ОСОБА_10
Відповідно до ст. 47 Конституції України кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.
Відповідно ст. 61 ЖК України користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення, який укладається на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем, житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім'я якого видано ордер, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок.
Згідно ст. 63 ЖК України предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення.
У відповідності до ст. 61 ЖК України користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення.
Стаття 71 ЖК України встановлює загальні правила збереження жилого приміщення за тимчасово відсутніми громадянами.
За змістом цієї статті при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім"ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.
Відповідно до ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Як роз'яснено у п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» у справах про визнання наймача або члена його сім'ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК України), необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім'ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Поважність причин відсутності особи за місцем проживання визначається судом у кожному конкретному випадку з урахуванням обставин справи та правил ст. 89 ЦПК України щодо оцінки доказів.
Таким чином, ключовою обставиною, встановлення якої є необхідним для правильного вирішення цього спору, є наявність чи відсутність поважних причин відсутності відповідача у жилому приміщенні понад строки, встановлені ст.71 ЖК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках
Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, встановлено, що відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, не проживає у спірній квартирі понад встановлений законом строк, збереження права користування ним, поважних причин не проживання чи перешкод йому у користуванні таким, суду не надано.
Що стосується вимоги позивачки про зобов'язання Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради зняти відповідача з реєстраційного обліку, суд зазначає наступне.
Відповідно до встановленого ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, а тому при задоволенні вимог про визнання особи такою, що втратила право користування житлом, окремого застереження щодо зняття з реєстрації місця проживання не потребується.
А тому, рішення суду щодо визнання відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням, є відповідною правовою підставою для зняття його з реєстраційного обліку та додаткового застереження не потребує.
Тому, позов в цій частині задоволенню не підлягає.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 704,80 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 71, 72, 107 ЖК України, п. 9, 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 року), ст. ст. 4, 10, 12, 13, 76-82, 141, 258-259, 263, 264-265, 268, 272, 273, 354 ЦПК України, суд, -
В іншій частині позову відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його оголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду у тридцятиденний строк з дня проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Суддя Г.О. Кухтін