Справа № 355/469/19
Провадження № 2/355/259/19
У Х В А Л А

Іменем України

про відмову у відкритті провадження у справі

28 березня 2019 року суддя Баришівського районного суду Київської області Литвиненко Олена Леонідівна розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської місцевої прокуратури № 4 , ОСОБА_3, треті особи: Бориспільське управління ГУ ДФС у Київській області, державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про звільнення майна з під арешту та виключення з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна

В с т а н о в и л а :

До Баришівського районного суду Київської області надійщов позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської місцевої прокуратури № 4 , ОСОБА_3, треті особи: Бориспільське управління ГУ ДФС у Київській області, державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про звільнення майна з під арешту та виключення з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддею встановлено наступне.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України).

Відповідно до ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

З позовної заяви та поданих позивачем документів, зокрема з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого мана № 158467506 від 05.03.2019 року, вбачається, що позивач звертається до суду з позовною заявою про зняття арешту з майна, накладеного в рамках кримінальної справи.

Пунктом першим Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» визначено, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов'язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

При цьому згідно з пунктом 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Позиція щодо питання про зняття накладеного за кримінальним провадженням арешту не має вирішуватися в рамках цивільного судочинства, викладена у п. 1 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року за № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна».

Тобто чинним кримінальним процесуальним законом передбачено способи захисту прав власника, який не є учасником кримінального провадження і, разом з тим, чинним цивільно-процесуальним законом не передбачена можливість такого захисту у порядку цивільного судочинства.

За таких обставин, питання щодо зняття арешту з майна не може бути вирішено в порядку цивільно процесуального судочинства, так як арешт на майно був накладений в рамках досудового розслідування у кримінальній справі і може бути скасований лише під час розгляду відповідного клопотання слідчим суддею.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, враховуючи, що дана позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства і для вирішення спірних питань, які виникли між сторонами, передбачений інший порядок та механізм, який урегульований нормами кримінально-процесуального законодавства, суддя приходить до висновку про відмову у відкритті провадження у даній справі.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 4, 19, п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя, -

У х в а л и л а :

Відмовити ОСОБА_1, ОСОБА_2 у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської місцевої прокуратури № 4 , ОСОБА_3, треті особи: Бориспільське управління ГУ ДФС у Київській області, державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про звільнення майна з під арешту та виключення з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна.

Розяснити позивачам, що вони можуть звернутися з відповідною заявою у порядку, встановленому Кримінально-процесуальним кодексом України в порядку кримінального судочинства.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом пятнадцяти днів з дня її отримання до Київського апеляційного суду через Баришівський районний суд Київської області.

Суддя Баришівського районного суду ОСОБА_4