Справа №242/1448/18
Провадження №2/242/166/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2019 року м. Селидове

Селидівський міський суд Донецької області у складі головуючого судді Владимирської І.М., за участі секретаря судового засідання Сафронової К.В., за участі позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 В., третьої особи Цайзер В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Сонячний-8», третя особа ОСОБА_3 , про визнання створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Сонячний-8» незаконним, визнання виборів членів правління та голови Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку незаконними та визнання протоколів недійсними,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Селидівського міського суду Донецької області з позовною заявою до ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Сонячний-8», третя особа ОСОБА_3 , про визнання створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Сонячний-8» незаконним, визнання виборів членів правління та голови Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку незаконними та визнання протоколів недійсними.

Представник відповідача ОСОБА_4 .В. в судовому засіданні заявив клопотання про закриття провадження по даній справі, оскільки даний спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а повинен розглядатися за правилами господарського судочинства, відповідно до позиції Великої Палати Верховного суду (постанови від 02.10.2019 року по справі № 501/1571/16-ц).

Позивач ОСОБА_5 в судовому засіданні проти задоволення клопотання про закриття провадження по справі не заперечував.

Третя особа ОСОБА_6 в судовому засіданні просить суд розглянути заявлене клопотання про закриття провадження по справі на розсуд суду.

Суд, вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Отже, поняття «суду, встановленого законом» зводиться не лише до правової основи самого існування «суду», але й до тримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ГПК України, юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, не визнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

За приписами пункту 3 частини першої статті 20 ГПК господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності та юридичної особи, крім трудових спорів.

Згідно зі ст. 385 ЦК України, власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. Об`єднання власників квартир, житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту та закону.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України від 29 листопада 2001 року № 2866-III «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (далі - Закон № 2866-III).

Статтею 1 цього Закону встановлено, що ОСББ це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Відповідно до ч. 2 статті 4 Закону № 2866-III встановлено, що об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.

Основна діяльність ОСББ полягає в здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Таким чином, вищезазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Як вбачається з матеріалів справи та позовних вимог, ОСОБА_1 є власником квартири в будинку, який увійшов до новоствореного та зареєстрованого ОСББ «Сонячний-8 м. Селидове». При цьому позивач вважає, що при створені ОСББ були порушені норми Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», які дають підстави для визнання виборів членів правління та голови ОСББ незаконними та визнання протоколів недійсними.

Отже, ураховуючи те, що позивач є власником квартири у багатоквартирному будинку, а спір стосується захисту його права як співвласника майна багатоквартирного будинку, порушеного, на його думку, створення юридичної особи, тому даний спір є найбільш наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, відтак повинен розглядатися за правилами господарського судочинства.

Велика Палата Верховного Суду постанові від 20 вересня 2018 року у справі № 813/6286/15 зазначила, що подібні спори є найбільш наближеними до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи) пункт 3 частини першої статті1статті 20 ГПК), а тому повинні розглядатись за правилами господарського судочинства. Отже, такий спір має вирішуватися за правилами ГПК незалежно від суб`єктного складу, за місцезнаходженням юридичної особи (частина шоста статті 30 ГПК).

В постановах Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року по справі № 462/2646/17 та від 02 жовтня 2019 року по справі № 501/1571/16-ц суд дійшов аналогічного висновку.

Відповідно до ст. 45 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» визначено, що Велика Палата Верховного Суду є постійно діючим колегіальним органом Верховного Суду, до складу якого входить двадцять один суддя Верховного Суду та у визначених законом випадках здійснює перегляд судових рішень у касаційному порядку з метою забезпечення однакового застосування судами норм права.

Відповідно до ст. 417 ЦПК України, вказівки, що містяться в постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі й застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 416 ЦПК України у постанові палати, об`єднаної палати, Великої Палати Верховного Суду має міститися висновок про те, як саме повинна застосовуватися норма права, із застосуванням якої не погодилася колегія суддів, палата, об`єднана палата, що передала справу на розгляд палати, об`єднаної палати, Великої палати.

Таким чином, суд при розгляді клопотання про закриття провадження по справі, відкритій у порядку цивільного судочинства, враховує правові позиції Великої Палати Верховного Суду, зазначені вище.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно з частиною першою статті 256 ЦПК України, якщо провадження у справі закривається з підстав, визначених пунктом 1 частини першої статті 255 цього Кодексу, суд повинен повідомити заявникові, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ.

Таким чином, з врахуванням вищенаведеного суд роз`яснює позивачу, що розгляд спору про визнання створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку « АДРЕСА_1 -8» незаконним, визнання виборів членів правління та голови Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку незаконними, визнання протоколів недійсними відноситься до господарського судочинства та підлягає розгляду господарським судом.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст.255, ст.256 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Сонячний-8», третя особа ОСОБА_3 , про визнання створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Сонячний-8» незаконним, визнання виборів членів правління та голови Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку незаконними та визнання протоколів недійсними,- закрити.

Роз`яснити позивачу, що з вказаними позовними вимогами слід звертатись до Господарського суду Донецької області в порядку господарського судочинства.

У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і за тих самих підстав не допускається.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Донецького апеляційного суду через Селидівський міський суд Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а після її функціонування, безпосередньо до Донецького апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому цієї ухвали суду.

Суддя І.М. Владимирська