Постанова

Іменем України

24 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 592/11980/16-ц

провадження № 61-33195св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Калараша А. А. (суддя-доповідач), Сімоненко В. М., Штелик С. П.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач -товариство з обмеженою відповідальністю «Форекс Плюс»,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за касаційною скаргоютовариства з обмеженою відповідальністю «Форекс Плюс» на рішення Ковпаківського районного суду

м. Суми від 29 травня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Сумської області від 29 червня 2017 року,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до пункту 4 розділу XIII Перехідних положень ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - ЦПК України) касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Форекс Плюс» (далі - ТОВ «Форекс Плюс») про неналежне виконання комунальних послуг та відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири.

Позовна заява мотивована тим, що їй належить на праві власності 1/4 частина квартири АДРЕСА_1 . Обслуговування цього будинку здійснює ТОВ «Форекс Плюс». Вказувала, що з даху будинку її квартиру постійно заливало дощовими водами. З цього приводу позивач неодноразово зверталася до відповідача з проханням усунути часті затоплення квартири, однак жодної належної реакції з його боку вчинено не було. 11 листопада 2016 року сталося чергове істотне залиття її квартири через дах дощовими водами. На її звернення ліквідувати залиття відповідач не відреагував та лише 14 листопада 2016 року працівниками ТОВ «Форекс Плюс» було складено акт про залиття квартири, згідно якого причиною залиття було встановлено засмічення водостоку дротами та частинами пластикової пляшки. На відновлення належного стану її квартири, згідно звіту про оцінку майна їй необхідно витрати 11 870,85 грн.

У зв`язку з викладеним та з урахуванням уточнених позовних вимог позивач просила стягнути з ТОВ «Форекс Плюс» на її користь відшкодування завданої їй матеріальної шкоди у розмірі 11 870,85 грн та судові витрати понесені нею на проведення судової експертизи в розмірі 1 400,00 грн та сплати судового збору в розмірі 551,20 грн.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 29 травня 2017 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду Сумської області від 29 червня 2017 року, позов ОСОБА_1 до ТОВ «Форекс Плюс» про неналежне виконання комунальних послуг та відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири задоволено частково.

Стягнуто з ТОВ «Форекс Плюс» на користь ОСОБА_1 відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 11 870,85 грн.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Судові рішення мотивовані тим, що відповідачем не було надано належних і допустимих доказів того, що ним належним чином надавалися послуги з обслуговування даху і водовідводу будинку, у зв`язку з чим сталося затоплення квартири позивача, її майно було пошкоджено. Розмір заподіяної позивачу матеріальної шкоди, який визначено звітом про оцінку майна відповідачем також не було спростовано, тому позовні вимоги в частині відшкодування матеріальної шкоди є обґрунтованим та підлягають задоволенню. Позовні вимоги ОСОБА_1 щодо стягнення судових витрат в частині стягнення з відповідача на користь позивача судового збору в розмірі 551,20 грн підлягають задоволенню оскільки уточнені позовні вимоги позивача про відшкодування їй завданої матеріальної шкоди задоволені в повному обсязі. Позовні вимоги ОСОБА_1 щодо стягнення з відповідача судових витрат в частиніпонесених нею витрат на проведення судової експертизи в розмірі 1 400,00 грн не підлягають задоволенню, оскільки такі витрати не є судовими витратами в розумінні положень пункту 4 частини третьої статті 79 ЦПК України 2004 року.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У липні 2017 року ТОВ «Форекс Плюс» подало касаційну скаргу до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, у якій, посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просило скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити у справі нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову за необгрунтованістю позовних вимог.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

У липні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ надійшла касаційна скарга ТОВ «Форекс Плюс» на рішення Ковпаківського районного суду м. Суми від 29 травня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Сумської області від 29 червня 2017 року.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 08 вересня 2017 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі і витребувано цивільну справу з Ковпаківського районного суду м. Суми від 29 травня 2017 року.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У травні 2018 року справу № 592/11980/16-ц передано до Верховного Суду.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що суди першої та апеляційної інстанцій належним чином не встановили обставин, які мають значення для правильного вирішення справи. Зокрема вказує, що ТОВ «Форекс Плюс» вчасно виконує свої обов`язки пов`язані з проведення ремонтних робіт поточного характеру, з вживанням заходів для уникнення та ліквідації аварійних ситуацій, пов`язаних з технічним станом житлових будинків, а також щодо безпосереднього усунення несправності водопровідних пристроїв. Наголошують на тому, що за місяць до залиття спірної квартири, працівниками ТОВ «Форекс Плюс» було виконане обстеження покрівлі будинку та жодної засміченості водозливної труби виявлено ними не було. На їх думку, відповідач не має жодного відношення до залиття цієї квартири, оскільки їх вина у невиконанні обов`язків з надання житлово-комунальних послуг не була доведена належними та допустимими доказами. Крім того зазначає, що залиття квартири позивача сталося не з їх вини, а внаслідок засмічення водозливної труби рештками кабелю та пластикових пляшок, які були залишені на даху будинку провайдерами та, що свідчить про невиконання саме провайдерами обов`язку прибирання за собою місця виконання робіт, не про неналежне виконання відповідачем своїх обов`язків. Також зазначають, що вони вважають наданий позивачем звіт про оцінку майна таким, що містить безліч помилок та не відповідає вимогам законодавства, тому він є неналежним та недопустимим доказом у справі, однак суди першої та апеляційної інстанцій належним чином не відреагували на такі недоліки цього висновку. На їх думку, розмір збитків є значно завищеним, тому вони з таким розміром матеріальної шкоди не погоджуються та вважають її необґрунтованою. Вказують, що судом першої інстанції незаконно було стягнуто з відповідача на користь позивача судовий збір в розмірі 551,20 грн, оскільки звертаючись до суду з позовом позивач просила стягнути з відповідача відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 40 000,00 грн, а в уточнених позовних вимогах вона вже просила стягнути з нього - 11 870,85 грн, тобто змінила ціну позову з 40 000,00 грн на 11 870,85 грн, тому й судовий збір стягнутий з відповідача має бути пропорційно зменшеним відповідно до статті

4 Закону України «Про судовий збір». Також звертає увагу суду на те, що вони просили суд апеляційної інстанції зупинити розгляд цієї справи до розгляду справи № 592/12134/16 за позовом ОСОБА_2 до ТОВ «Форекс Плюс» про відшкодування шкоди у суді касаційної інстанції, оскільки в цій справі були встановлені обставини факту залиття спірної квартири та квартири

ОСОБА_2 , тому в силу вимог статті 61 ЦПК України 2004 року обставини встановлені в тій справи мали важливе значення для розгляду цієї справи.

Інші учасники справи не скористались своїм правом на подання до суду своїх заперечень щодо змісту і вимог касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу до касаційного суду не направили

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності є власницею 1/4 частини квартири

АДРЕСА_1 , загальною площею 48,6 кв. м, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло (а. с. 7-9 том 1).

У цій квартирі постійно проживають її чоловік ОСОБА_3 та їх діти:

ОСОБА_4 , ОСОБА_5 (а. с. 10-12 том 1).

Також судами було встановлено, що відповідно до умов договору на утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від 01 вересня

2015 року № 04092015-ЗУ, укладеного між комунальним підприємством «Сумижитло» Сумської міської ради та ТОВ «Форекс Плюс», останнє зобов`язалося надавати послуги з прибирання покрівлі та технічного обслуговування систем водовідводу будинку за зазначеною адресою.

Метою даного договору було забезпечення кваліфікаційного, якісного, гарантованого обслуговування, ремонту житлового будинку, його технічного обладнання, надання житлово-комунальних послуг, підтримання санітарного стану прибудинкових територій для створення мешканцям належних умов проживання.

11 листопада 2016 року квартиру позивача було затоплено дощовою водою.

14 листопада 2016 року комісією в складі: начальника ВТВ ТОВ «Форекс Плюс» Сиріцина В. М. - голови комісії, майстра технічної дільниці Ухіної О. О. було складено акт про залиття квартири АДРЕСА_1 , на підставі якого комісія встановила, зафіксувала та підтвердила той факт, що 11 листопада 2016 року в квартирі позивача трапилося залиття внаслідок чого зіпсовано: 1) у спальній кімнаті: віддалася стяжка на стелі та провисли шпалери (13 кв. м); вода текла по стінах, внаслідок чого утворились руді плями площею 8 кв. м; вода стояла на підлозі, покоробила на ній дсп покриття площею 1 кв. м; 2) у кімнаті площею 19 кв. м вода протекла через гіпсокартонну підвісну стелю, на якій зіпсовано шпалери площею 2 кв. м; шпалери відклеїлися від сирості і на стіні, місцями від води залишилися руді плями; 3) у коридорі квартири зіпсовано шпалери на стелі площею 1 кв. м; 4) у ванній кімнаті внаслідок залиття відбулось замикання електропроводів, світла немає, підвісна пластикова стеля побралася грибком, має захаращений вигляд; 5) вода текла по стінах загального коридору на поверсі, в ремонт якого вона вкладала власні кошти і робила його власноруч з сусідами; стеля та стіни побралися плямами та грибком площею 12 кв. м та 16 кв. м. Винуватцем залиття квартири є обслуговуюча компанія ТОВ «Форекс Плюс».

Також судами було встановлено, що 12 жовтня 2016 року позивач зверталася з письмовою заявою до відповідача щодо усунення причин протікання покрівлі, і що це було не перше, однак останній належним чином не відреагував на її звернення.

09 листопада 2016 року позивач знову зверталася до відповідача з аналогічним проханням, на що отримала повідомлення про заборгованість.

Суди також встановили, що жителі цього будинку колективно зверталися у телефонній розмові до відділу 1580 Сумської міської ради з проханням вплинути на відповідача щодо усунення причини протікання покрівлі даху.

11 листопада 2016 року на адресу позивача надійшов лист-відповідь від ТОВ «Форекс Плюс», у якому було вказано, що покрівля їх будинку потребує капітального ремонту і саме в цей день відбулося залиття її квартири.

Також судами було встановлено, що акт про залиття квартири позивача та обстеження даху будинку в якому розміщена ця квартира було проведено в присутності мешканців будинку, депутата Гончарова В. М. та представників телевізійної компанії, все це було знято та показано «Соціальним телебаченням Сумщини» у вечірньому випуску «Новини» та саме тоді було встановлено, що якби ливнева труба була прочищена своєчасно, то залиття квартири позивача та квартири ОСОБА_2 не трапилося.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Перевіривши доводи касаційної скарги та дослідивши матеріали справи, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Частиною другою статті 22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Правовідносини, що виникають між виробниками, виконавцями, споживачами у процесі створення, надання та споживання житлово-комунальних послуг, регулюються Законом України від 24 червня 2004 року № 1875-ІV «Про житлово-комунальні послуги» у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон України «Про житлово-комунальні послуги»).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управителем є особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком, спорудою, житловим комплексом будинків і споруд (далі-управління будинком) і забезпечує його належну експлуатацію відповідно до закону та умов договору. Виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору.

Відповідно до частин другої та шостої статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником.

Згідно зі статтею 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо - та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо).

Відповідно пунктів 2, 7 частини другої статті 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством.

Частиною другою статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що балансоутримувач зобов`язаний укладати договір з власником (співвласниками) на утримання на балансі відповідного майна; утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); вести бухгалтерську, статистичну та іншу, передбачену законодавством, звітність відповідно до законодавства; забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил, а також забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що передані на його баланс.

Пунктом 8 частини другої статті 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено обов`язок управителя забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів.

Відповідно до положень статті 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управитель має право, зокрема, укладати договори з виробниками, виконавцями, споживачами в порядку, встановленому законом.

Як встановлено судами попередніх інстанції ТОВ «Форекс Плюс» на підставі договору на утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від

01 вересня 2015 року № 04092015-ЗУ, укладеного між комунальним підприємством «Сумижитло» Сумської міської ради та ним, є виконавцем послуг з прибирання покрівлі та технічного обслуговування систем водовідводу будинку, у якому розташована квартира позивача.

Також судами встановлено та сторонами не заперечувалось, що актом від

14 листопада 2016 року про залиття квартири АДРЕСА_1 встановлено, що причиною цього залиття було засмічення водостоку дротами та частинами пластикових пляшок.

Відповідно до положень статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг.

За змістом статті 57 ЦПК України 2004 року доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Відповідно до статті 60 ЦПК України 2004 року кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Таким чином, суди першої та апеляційної інстанцій правильно визначилися із характером спірних правовідносин, нормами матеріального та процесуального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідили наявні у справі докази і надали їм належну оцінку, правильно встановили обставини справи, внаслідок чого дійшли обґрунтованого висновку стосовно задоволення позовних вимог ОСОБА_1 Щодо відшкодування матеріальної шкоди, оскільки ними було встановлено, що ТОВ «Форекс Плюс» належним чином не виконало своїх зобов`язань за договором на утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від 01 вересня 2015 року, внаслідок чого квартира позивача була пошкоджена, у зв`язку із залиттям дощовою водою.

Доводи касаційної скарги ТОВ «Форекс Плюс» стосовно того, що вони є неналежним відповідачем у справі з тих підстав, що залиття спірної квартири сталося внаслідок засмічення водозливної труби рештками кабелю та пластикових пляшок, які були залишені на покрівлі даху провайдерами, тому саме на них має бути покладено обов`язок з відшкодування матеріальної шкоди є необґрунтованими та спростовуються вказаними нормами законодавства, згідно яких саме ТОВ «Форекс Плюс» є виконавцем послуг з прибирання покрівлі та технічного обслуговування систем водовідводу будинку, а не провайдери.

Також не заслуговують на увагу доводи касаційної скарги стосовно того, що судами була стягнута з відповідачів сума відшкодування матеріальної шкоди в значно більшому розмірі ніж її було заподіяно, оскільки вони ґрунтуються на припущеннях, відповідачем не було надано ні до суду першої інстанції, ні до суду касаційної інстанції жодного доказу того, що вказаний позивачем розмір заборгованості має бути значно меншим. Крім того зі змісту звіту про оцінку майна вбачається, що вартість заподіяної шкоди експертами було визначено все ж таки станом на 11 листопада 2016 року без урахування ПДВ.

Доводи касаційної скарги стосовно того, що судом першої інстанції неправильно було стягнуто з відповідача на користь позивача судовий збір також є необґрунтованими з огляду на таке.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на момент пред`явлення позову, за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

У частині першій статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» мінімальну заробітну плату станом на 01 січня 2016 року визначено в розмірі 1 378,00 грн.

Виходячи з аналізу вказаних норм законодавства ОСОБА_1 звертаючись до суду з позов про відшкодування матеріальної шкоди повинна була заплатити за вимогу майнового характеру не менше 551,20 грн, оскільки ні розмір шкоди визначений нею при поданні позову до суду, ні уточнений розмір цієї шкоди не перебільшували мінімальний розмір сплати судового збору за подання позовної заяви майнового характеру в 2016 році встановлений законом.

Таким чином, суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, дійшов правильного висновку, що з відповідача необхідно стягнути 551,20 грн.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів заявника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків судів, Верховний Суд виходить з того, що у справі, що розглядається, сторонам було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені у касаційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правильних висновків судів першої та апеляційної інстанцій.

Колегія суддів перевірила доводи касаційної скарги на предмет законності судових рішень виключно в межах заявлених в суді першої інстанції вимог та які безпосередньо стосуються правильності застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального і дотримання норм процесуального права, у зв`язку із чим, не вдається до аналізу і перевірки інших доводів, які за своїм змістом зводяться до необхідності переоцінки доказів та встановлення обставин, що за приписами статті 400 ЦПК України знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Згідно з частиною третьою статті 401 ЦПК Українисуд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Форекс Плюс» залишити без задоволення.

Рішення Ковпаківського районного суду м. Суми від 29 травня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Сумської області від 29 червня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: А. А. Калараш

В. М. Сімоненко

С. П. Штелик