Справа №629/4238/18
Провадження № 2/612/217/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2019 року смт. Близнюки

Близнюківський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Мороза О.І., при секретарі судового засідання Коняєвій Н.Ю., розглянувши у відкритому попередньому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 про визнання недійсним свідоцтва про право власності на майновий пай та переведення прав покупця,-

В С Т А Н О В И В :

06.08.2018 позивач звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з позовом до відповідачів про визнання недійсним свідоцтва про право власності на майновий пай та переведення прав покупця, посилаючись на те, що він на підставі свідоцтва про право власності на майновий пай члена КСП від 26.11.2003 року з визначеною часткою у розмірі 1180 грн., є співвласником майна бувшого КСП «Маяк» в с. Лукашівка, Близнюківського району, Харківської області. У вересні 2016 року йому стало відомо, що ОСОБА_2 придбала майнові паї у інших співвласників майна бувшого КСП «Маяк» та отримала свідоцтво про право власності на майновий пай члена КСП на суму 68940 грн. відповідно до договорів купівлі-продажу майнового сертифікату (паю) за період з 01.11.2010 року по 24.12.2012 року. Також йому стало відомо, що ОСОБА_3 у період з вересня 2009 року по березень 2010 року також викупив майнові паї КСП «Маяк» в інших співвласників і згодом відчужив їх на користь ОСОБА_2 . Проте вказані договори купівлі-продажу укладені між відповідачами та співвласниками бувшого КСП «Маяк» з порушенням вимог ст.362 ЦК України, оскільки він, як співвласник спільної часткової власності - майна реорганізованого КСП «Маяк» в с. Лукашівка Близнюківського району Харківської області має переважне право перед іншими особами на купівлю відповідної частки у майновому фонді підприємства за запропонованою ціною. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не є співвласниками майна КСП «Маяк». Позивача ні письмово ні усно не було повідомлено про намір продажу майнових паїв членами бувшого КСП «Маяк», тому переважне право позивача на купівлю частки було порушене, що є підставою для звернення до суду.

18.11.2018 ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області провадження по справі відкрите та призначено підготовче судове засідання.

05.06.2019 ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області вирішено передати справу за підсудністю до Близнюківськго районного суду Харківської області.

09.08.2019 постановою Харківського апеляційного суду ухвалу Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 05.06.2019 залишено без змін.

Справа надійшла до Близнюківського районного суду Харківської області 03.09.2019

та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями розподілена судді О.І. Морозу.

Ухвалою Близнюківського районного суду Харківської області від 05.09. 2019 справа прийнята до розгляду за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Учасники справи про час та місце розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином.

У судове засідання, призначена на 31.10. 2019 учасники справи, крім адвокатів Здєльника С.І. та Шустової В.Ю., не з`явилися.

Від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Михайловина Д.В. до суду надійшла письмова заява про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку із його зайнятістю в іншій справі в іншому суді.

Від представника відповідачів адвоката Здєльника С.І. надійшла письмова заява про повернення позову позивачеві на підставі ст. 44 ЦПК України внаслідок зловживання позивачем процесуальними правами.

У судовому засіданні адвокат Здєльник С.І. свої вимоги змінив та просить позов залишити без розгляду як на підставі ст. 44 ЦПК України так і на підставі п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України. Вимоги обґрунтував наступним.

У провадженні за позовом ОСОБА_1 відбулося шість судових засідань. У жодне судове засідання ні позивач ні його представники, будучи належним чином повідомленими, не з`явилися. Заявлялися клопотання про відкладення розгляду справи з посиланням на поважність причин неявки але жодного разу доказів на підтвердження такої поважності не було надано. Від ОСОБА_1 щодо цього також заяв не надходило. У справі більше 20 учасників. Окремі проживають за межами району. Один із адвокатів відповідачів проживає в м. Харкові. Отже очевидне безпідставне затягування розгляду справи, що порушує права відповідачів.

Крім того вважає, що позов має бути залишеним без розгляду і на підставі п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України оскільки позивач повторно не з`являється у судові засідання.

Представник відповідачів адвокат Шустова В.Ю. клопотання адвоката Здєльника С.І. підтримала, вказавши що такі вимоги можуть бути задоволені і на підставі п.2 ч.3 ст. 223 ЦПК України.

Вивчивши письмову заяву адвоката Здєльника С.І., вислухавши його обґрунтування з цього приводу у судовому засіданні та думку адвоката Шустової В.Ю., перевіривши матеріали справи в частині, що стосується клопотання, суд дійшов висновку про необхідність його задоволення, виходячи із наступного.

Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини.

Учасниками справи є позивач ОСОБА_1 , його представники: адвокати Житченко Д.Ю. та Михайловин Д.В. Відповідачами у справі є 19 фізичних осіб. Їх представниками - адвокати Здєльник С.І. та Шустова ОСОБА_21 .Ю.

Позовна заява надійшла до суду 06.08. 2018. По справі відбулося 6 судових засідань (16.01.2019, 22.02.2019,11.04.2019, 05.06.2019,03.10. 2019,31.10. 2019). У жодне із цих засідань позивач та його представники не з`явилися, будучи своєчасно та належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи.

ОСОБА_1 надана письмова заява про отримання судових повісток за допомогою SMS-повідомлення (т.1 а.с.13).

ОСОБА_1 заяву про розгляд справи за його відсутності, клопотань про відкладення розгляду справи, не подавав. Про причини своєї неявки суд не повідомляв.

Інтереси позивача представляють два адвоката - Житченко Д.Ю. та Михайловин Д.В. (останній з 30.10. 2019).

Представники позивача адвокати Житченко Д.Ю. та Михайловин Д.В ОСОБА_22 також у жодне із судових засідань не з`явилися. Ними кожного разу заявлялися письмові клопотання про

відкладення розгляду справи з посиланням на зайнятість в інших судових засіданнях та хворобу (Т. 1 а.с.154, 185, 208. Т. 2 а.с.105). Разом із тим, на підтвердження цих обставин, станом на 31.10. 2019, доказів не надано. Про розгляд справи за відсутності позивача вони не клопотали, про причини його неявки у судові засідання не повідомляли.

Наявна лише одна письмова заява адвоката Житченка Д.Ю. про проведення судового засідання 05.06. 2019 за його відсутності. Разом із тим про відсутність позивача у ній не йдеться (т.1 а.с. 219).

У судове засідання, призначене на 31.10. 2019 адвокат Житченко Д.Ю. не з`явився без пояснення причин поважності відсутності.

Таким чином, не з`явлення у судові засідання позивача, без пояснення причин та відсутності його заяви про розгляд справи без нього, подання безпідставних заяв його представниками про відкладення розгляду справи, оскільки поважність їх відсутності

жодним доказом не підтверджена тривалий час, є очевидним зловживанням процесуальними правами.

У ст. 3 ЦПК України викладені завдання та основні засади цивільного судочинства до яких зокрема відноситься рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, розумність строків розгляду справи судом, а також неприпустимість зловживання процесуальними правами.

При цьому в ст. 2 ЦПК України закріплене правило за яким суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями у судовому процесі.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як передбачено п.1 ч.2 ст. 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин справи суд може визнати зловживання процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства зокрема такі, що спрямовані на безпідставне затягування розгляду справи.

Таким чином суд вважає встановленим, що діями позивача та його представників відповідачі по справі та їх представники поставлені у нерівні умови оскільки представники відповідачів, які до того ж проживають за межами Близнюківського району Харківської області, у судові засідання з`являються. Безпідставне затягування розгляду справи призводить до порушення розумності строків розгляду справи. Дев`ятнадцять відповідачів у справі тривалий час перебувають у невизначеному стані, чекаючи на рішення суду яке зачіпає їх права та інтереси.

Отже такі дії позивача ОСОБА_1 слід визнати необґрунтованими та умисними, направленими на затягування розгляду справи та такими, що протидіють правильному та швидкому вирішенню спору, обмежують права відповідачів на захист своїх прав у розумні строки, що є зловживанням процесуальними правами.

Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, коли від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована

Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суду своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто, не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду (другої підряд). Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (1950 р.). При цьому, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч. 5 ст. 142 ЦПК України), а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2ст. 257ЦПК України).

Пунктом 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» вказано на те, що строки, встановлені ЦПК України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів.

Пунктом 3 вказаної вище постанови Пленуму ВССУ судам дано роз`яснення на те, що, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків у

цивільних справах є, в тому числі і правова та фактична складність справи; поведінка заявника, характер процесу та його значення для заявника.

Оцінюючи характер процесу та його значення для позивача ОСОБА_1 , слід врахувати, що, звернувшись до суду з позовом, позивач особисто з часу звернення до суду не цікавиться розглядом справи, що свідчить про байдужість до руху справи та можливу неактуальність вирішення позовних вимог на теперішній час.

Оскільки належним чином повідомлений позивач повторно (неодноразово) не з`явився в судове засідання, не повідомив про причини неявки, заява про розгляд справи за його відсутності до суду не надійшла, суд і вважає необхідним залишити даний позов без розгляду.

Частиною 2 статті 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

За таких обставин, заява адвоката Здєльника С.І. про залишення позову без розгляду на підставі ст. 44, ч.5 ст. 223, п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, підлягає задоволенню із роз`ясненням наслідків, передбачених ч.2 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст. 44, ч.5 ст. 223, п.3 ч. 1 ст. 257, ст. 258, 260, 261 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву адвоката Здєльника С.І. про залишення позову без розгляду, задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 про визнання недійсним свідоцтва про право власності на майновий пай та переведення прав покупця, залишити без розгляду.

Роз`яснити, що відповідно до ч.2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення через Близнюківський районний суд Харківської області.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.І. Мороз