ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7241/19
провадження № 2/753/5384/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"23" жовтня 2019 р. . Дарницький районного суду м. Києва в складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.,

за участю:

секретаря судового засідання - Остапчук М.М.,

позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контрою м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, ОСОБА_3 , про заборону діяльності, яка створює загрозу життю, здоров`ю та майну фізичної особи,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся в Дарницький районний суд м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб: Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контрою м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Дарницького районного управління ГУ ДСНС України в м. Києві, ОСОБА_3 , в якому просив суд заборонити ОСОБА_2 здійснення будь яких робіт з реконструкції залишившейся після пожежі 1/2 частини житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , без погодження з іншими співвласниками цієї частини житлового будинку та наявності виданих у встановленому порядку дозвільних документів, що надають право на виконання будівельних робіт, а саме: завдання на вихідні данні на проектування, затверджену у встановленому порядку проектну та виконавчу документацію, журналу авторського нагляду, загального журналу, кваліфікаційного сертифікату, договорів на здійснення технічного та авторського наглядів, сертифікатів інженерів технічного та авторського нагляду, договорів укладених з підрядною та проектною організаціями і зобов`язати його розібрати самовільно встановлені в цій частині цього будинку дерев`яні конструкції.

Позовна заява обґрунтована тим, що позивачеві на праві власності належить 1/2 частина житлового будинку АДРЕСА_1 . Власником іншої 1/2 частини будинку був його брат ОСОБА_4 . Після його смерті спадкоємцями за законом на його майно стали позивач, відповідач ОСОБА_2 та третя особа ОСОБА_3 , яким на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом перейшло по 1/3 частині спадщини. На підставі рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15.02.2017 року встановлено порядок користування спадщиною, а саме позивачеві виділено у користування житлову кімнату - 7,70 кв.м., коридор - 5,7 кв.м. та половину веранди - 8,45 кв.м., а також 1/3 частину земельної ділянки на адресою: АДРЕСА_1 Відповідачу ОСОБА_2 виділено у користування житлову кімнату - 14,2 кв.м. та також 1/3 частину земельної ділянки на адресою: АДРЕСА_1 особі ОСОБА_3 виділено у користування кімнату-комору - 6,60 кв.м., веранду - 8,30 кв.м., а також 1/3 частину земельної ділянки на адресою: АДРЕСА_1 кухня - 5,8 кв.м., котельня - 2,6 кв.м., а також будівлі та споруди у вигляді сарая та вбиральня - залишилися не поділеними на користь сторін що прийняли спадщину, та залишилися у спільному користування спадкоємців. 11.11.2017 року внаслідок короткого замикання електропроводки на частині ОСОБА_2 виникла пожежа, було знищено покрівлю та перекриття на площі 50 кв.м., побутова техніка, документи, пошкоджені вхідні двері, облицювання стін, стелі та перекриття решти 1/2 частки будинку, що перебуває у особистій власності позивача та потребує відновлення. Оскільки згорівша успадкована 1/2 частина будинку повністю вийшла з ладу, вона повинна бути за взаємною згодою всіх співвласників збудована заново із додержанням санітарних, будівельних та протипожежних норм. Відповідачу було направлено звернення з даного приводу, однак він у березні 2018 року, не маючи проектної документації, почав самовільно відновлювати з використанням підручних дерев"яних засобів, самовільно підвів електропроводку, на заперечення жодним чином не реагує, на виклик до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контрою м. Києва на призначену дату не прибув, жодних документів, що надають право на виконання будівельних робіт не надав. Вказані дії відповідача можуть у подальшому завдати шкоди як позивачу, так і оточуючим громадянам та їх будівлям.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 13.05.2019 відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження з проведення підготовчого засідання.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 13.05.2019 від 04.07.2019 закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті.

04.07.2019 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контрою м. Києва подав до суду письмові пояснення по справі, просив винести рішення згідно вимог чинного законодавства.

Відповідач ОСОБА_2 не скористався наданим йому правом, відзив на позовну заяву до суду не подав.

Ухвалою суду від 04.07.2019 року закінчено підготовче засідання, призначений розгляд справи.

09.08.2019 Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві подало до суду пояснення, в яких зазначило про те, що Дарницьке РУ ГУ ДСНС України в м. Києві не має статусу юридичної особи та є структурним підрозділом ГУ ДСНС України в м. Києві, тому просило замінити третю особу. Щодо заявлених позовних вимог, просило розглянути справу без участі представника Головного управління та винести судове рішення згідно чинного законодавства.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21.08.2019 року замінено третю особу Дарницьке РУ ГУ ДСНС України в м. Києві на Головне управління ДСНС України в м. Києві.

В судовому засіданні позивач заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити посилаючись на обставини, зазначені у позовній заяві, щодо розгляду справи в заочному порядку не заперечував.

Відповідач у судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомляв, відзив на позовну заяву до суду не подавав, тому суд, з урахуванням думки позивача, ухвалив розглядати справу на підставі наявних у ній доказів з ухвалення заочного рішення.

Треті особи у судове засідання не прибули, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомляли.

Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, надані третіми особами письмові пояснення з приводу заявлених позовних вимог, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 належить на праві власності 1/2 частина будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується копією Свідоцтва про право на спадщину за заповітом (а. с. 8).

Крім того, позивачеві ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом належить 1/6 частка житлового будинку АДРЕСА_1 з відповідною часткою надвірних будівель (а. с. 10).

Спадкоємцями інших 2/6 часток будинку АДРЕСА_1 є відповідач ОСОБА_2 та третя особа ОСОБА_3 .

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 15.02.2017 встановлено порядок користування житловим будинком та земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 11). ОСОБА_1 виділено у користування кімнату площею 7,7 кв.м., коридор площею 5,7 кв.м. та половину веранди площею 8,45 кв.м., ОСОБА_2 виділено користування кімнату площею 14,2 кв.м., ОСОБА_3 виділено у користування кімнату-комору площею 6,6 кв.м., веранду площею 8,3 кв.м. Кожному виділено у користування по 1/3 частину земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 Місця загального користування в житловому будинку та на земельній ділянці залишити у спільному користуванні співвласників майна.

15.11.2017 об 11-18 год. у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 сталася пожежа, яка виникла у приміщенні веранди. Пожежею пошкоджено перекриття решти будинку, вхідні двері, особисті речі, облицювання стін та стелі. Вказане підтверджується копією акту про пожежу (а. с. 13).

Звертаючись до суду з даним позовом позивач зазначає про те, що відповідач почав самовільно відновлювати згорілу частину будинку з використанням підручних дерев`яних засобів без відповідних дозволів та проектів, самовільно підвів електропроводку.

Однак, позивачем на підтвердження вказаних обставин не надано суду жодних доказів.

Натомість у матеріалах справи міститься лист Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва, в якому зазначено про те, що Департаментом розпочато проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 . Після проведення перевірки, Департаментом, у разі виявлення порушень, буде вжито заходів відповідно до чинного законодавства України (а. с. 16).

Таким чином, підсумовуючи викладене вище, суд дійшов висновку про те, що подана позовна заява не містить належних доказів щодо вчинення відповідачем ОСОБА_2 реконструкції будинку та того, що його дії загрожують безпеці життю, здоров`ю або майну фізичних осіб, а отже заявлені позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 3-5,12,13, 76-89, 95, 141, 223, 258-259, 263, 265, 280-285, 352, 354-355 ЦПК України, на підставі ст. ст. 16, 356, 358, 1163, 1164 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволені позовних вимог ОСОБА_1 - відмовити.

На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: Заставенко М.О.

Повний текст рішення складений 29.10.2019.