Справа № 161/9992/18
Провадження № 2/161/207/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2019 року Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Кихтюка Р.М.,

при секретарі Козак О.А.,

з участю представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Кромського М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Луцька цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної затопленням квартири,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної затопленням квартири.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що їй у відповідності до договору купівлі-продажу належить на праві власності квартира АДРЕСА_1 і 20.04.2018 року в першій половині дня відбулося залиття водою квартири сусідами, що проживають поверхом вище в квартирі АДРЕСА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 року комісією ОСББ «Карпенка-Карого, 11» було складено акт №1 про залиття квартири АДРЕСА_3 , під час якого було встановлено дефекти: постраждала побілка стін в житлових кімнатах, в одній із кімнат постраждали шпалери на одній із стін, відбулося незначне протікання на напільне покриття (ламінат). При цьому, комісією встановлено, що причиною залиття квартири АДРЕСА_3 стало самостійне проведення ремонтних робіт у ванній кімнаті мешканцем квартири АДРЕСА_2 .

Зазначає, що письмово зверталась до відповідача щодо відшкодування збитків, спричинених затопленням квартири в розмірі 16380 грн. та за проведення будівельно-технічної експертизи в розмірі 1500,00 грн., однак остання на письмове звернення не відреагувала.

У зв`язку з чим, просить стягнути з ОСОБА_3 на її користь 16380,00 грн. матеріальних збитків, 2500,00 грн. моральної шкоди та 1500 грн. за проведення експертизи.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у заяві та просив їх задовольнити.

Представник відповідач в судовому засіданні позов не визнав, просив відмовити із підстав, викладених у відзиві.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши представлені письмові докази, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 згідно договору купівлі-продажу від 16.04.2002 року на праві приватної власності належить квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 (а.с. 14), а ОСОБА_3 квартира АДРЕСА_2 за цією ж адресою на підставі договору купівлі-продажу від 26.07.2008 року (а.с. 13).

Як слідує з акту №1 про залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_4 , причиною залиття квартири № НОМЕР_1 стало самостійне проведення ремонтних робіт в ванній кімнаті мешканцем квартири АДРЕСА_2 Тулей О. (а.с. 17-18).

При цьому, як слідує із висновку №278/5 від 15.05.2018 року будівельно-технічної експертизи вартість відновлювального ремонту (з урахуванням ПДВ) квартири АДРЕСА_1 внаслідок затоплення приміщень становить 16380 грн. (а.с. 21-29).

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, виходячи із системного аналізу положень статті 1166 ЦК України, суд приходить до висновку про те, що загальною підставою відповідальності є протиправне, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення), яке містить такі складові: протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між ними та вина заподіювача шкоди.

Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого або його вартості в результаті порушення належного йому майнового права. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди (умислу або необережності).

Відсутність будь-якої з цих умов є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом.

У відповідності до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно статті 77 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

А тому, дослідивши та оцінивши представлені суду докази, суд приходить до висновку, що позов в частині стягнення матеріальної шкоди підлягає до повного задоволення та з відповідача на користь позивача слід стягнути 16380 грн. у відшкодування завданої майнової шкоди.

При цьому, доводи відповідача та її представника про відсутність вини ОСОБА_3 у затопленні квартири позивача жодними належними доказами не підтверджуються і не спростовують доказів останньої про наявність обставин, які вказують на неналежне утримання системи водопостачання, то суд вважає, що саме власник квартири несе відповідальність за спричинення шкоди і всі ризики по утриманню майна.

Крім цього, підлягають до часткового задоволення вимоги позивача про відшкодування відповідачем моральної шкоди з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

На підставі ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Згідно п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 4 «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Судом встановлено, що позивачу як власнику квартир внаслідок їх затоплення була заподіяна моральна шкода, яка полягала в позбавленні нормальних умов проживання, докладені зусиль для їх відновлення, спричинення дискомфорту, спричинення значної шкоди, тобто певних душевних страждань, а тому у відшкодування моральної шкоди слід стягнути 1000 грн.

Також підлягають до задоволення вимоги позивача про відшкодування відповідачем судових витрат, пов`язаних з проведенням будівельно-технічної експертизи в розмірі 1500 грн.

Крім того, у відповідності до ст. 141 ЦПК України з відповідача в дохід держави слід стягнути 1536,80 грн. судового збору по задоволених вимогах майнового і немайнового характеру, оскільки позивач як інвалід ІІ-ї групи при поданні позову не сплачувала судові витрати.

Керуючись ст. ст. 7, 8, 11, 12, 13, 76, 77, 81, 83, 141, 247, 258, 259, 263, 265 ЦПК України, ст. ст. 15, 23, 1166, 1167 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 р. № 4, суд, -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП невідомо) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) у відшкодування матеріальної шкоди 16380 (шістнадцять тисяч триста вісімдесят ) грн., 1000 (одну тисячу) грн. у відшкодування моральної шкоди та 1500 грн. за проведення експертизи.

Стягнути з ОСОБА_3 в дохід держави 1536 (одну тисячу п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп. судового збору по задоволених вимогах майнового і немайнового характеру.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до Волинського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя Луцького міськрайонного суду Р.М. Кихтюк

Повний текст рішення складений 27 вересня 2019 року.