Справа № 496/4881/18
Провадження № 2/496/681/19
У Х В А Л А

"13" березня 2019 р. м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді - Пендюри Л.О.,

за участю секретаря - Богдан Ю.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Біляївка заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та визнання об`єкта незавершеного будівництва спільною сумісною власністю подружжя із визначенням часток.

11 березня 2019 року від позивача до суду надійшла заява про забезпечення позову шляхом:

-заборони відповідачці та будь-яким іншим особам здійснювати перешкоди позивачу у користуванні незавершеним будівництвом об`єктом нерухомості, будинком, що розташований на земельній ділянці, площею 0.100 га, НОМЕР_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 до вирішення справи по суті;

-накласти арешт на трьохкімнатну квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 ;

-земельну ділянку загальною площею 0,100 га, кадастровий номер: НОМЕР_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (на території Фонтанської сільської ради), право власності на яку підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_2 від 26.03.2004 року.

При цьому позивач посилається на те, що відповідачка по справі вигнала його із місця мешкання, а квартира в смт. Хлібодарське не придатна для житла із-за відсутності ремонту. Крім цього, у нього немає коштів для найму іншого житла, так як він сплачує аліменти на утримання трьох дітей у розмірі 50 % від усіх доходів. Відповідачка перешкоджає йому у побаченні з дітьми.

Позивач зазначає, що існує ймовірність того, що в процесі спору відповідач зможе здійснити будь-які дії відносно спірного майна, які в свою чергу залишаються непоміченими з боку позивача, оскільки він не має доступу до спірного майна.

Позивач вказує, що незавершений будівництвом спірний будинок знаходиться на земельній ділянці, яка була набута відповідачкою до вступу у шлюб, а тому існують ризики того, що відповідачка може здійснити відчуження земельної ділянки в процесі судового розгляду та вирішення спору по суті. На його думку наслідки не накладення арешту та не усунення перешкод можуть бути значно негативними ніж наслідки вжиття заходів забезпечення позову.

Представник позивача до підготовчого судового засідання не з`явився, але подав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Відповідачка до підготовчого судового засідання не з`явилась, подала до суду клопотання про відкладення підготовчого судового засідання для можливості укласти угоду з адвокатом.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вживати передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Згідно п. 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Як роз`яснено в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Позивач не надав доказів того, що відповідачка має намір відчужити зазначене майно (оголошення в інтернеті, газеті та інше), а також обґрунтування реальної можливості зробити відчуження вказаних об`єктів, оскільки на земельній ділянці, як зазначає позивач, знаходиться незавершене будівництво, а квартира, яка є предметом поділу, була придбана в період шлюбу за згодою другого подружжя і може відчужуватись також за його згодою, а тому суд вважає, що позивачем не надано доказів реальної загрози відчуження вказаних об`єктів.

Крім цього, позивач не надав доказів, яким чином відповідачка чинить йому перешкоди у користуванні незавершеним будівництвом будинком, не вказав, яким чином він бажає ним користуватись.

Враховуючи викладене суд не вбачає підстав для задоволення вказаної заяви.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 151, 260, 261 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 в заяві про забезпечення позову відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання через Біляївський районний суд Одеської області.

Суддя Л.О. Пендюра