У Х В А Л А

Іменем України

10 жовтня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Зотько Т.А.

за участі секретарів судового засідання Гайворонського В.М., Вакулюк Д.С.,

Плясунової О.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

відповідача ОСОБА_4 ,

представника відповідача ОСОБА_7,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки співвласника земельної ділянки,

за зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про виділ в натурі частки співвласника земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 у серпні 2017 року звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 про виділ в натурі частки земельної ділянки з кадастровим номером :62:190:0020, що розташована в АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва Шевчука О.П. від 29.08.2017 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.01.2018, у зв`язку із звільненням судді ОСОБА_5 , справу було передано на розгляд новому складу суду - головуючому Зотько Т.А.

В ході підготовчого розгляду справи відповідачем ОСОБА_3 було подано до суду зустрічний позов до ОСОБА_1 та ОСОБА_4 про виділ в натурі частки співвласнику земельної ділянки. Даний зустрічний позов було прийнято судом до спільного розгляду позовних вимог ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 16.08.2018 було призначено по справі судову земельно-технічну експертизу, у зв`язку із чим зупинено провадження по справі. Виконання вищевказаної експертизи за клопотанням особи, яка його заявила було доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

09.10.2018 на адресу суду від судового експерта, на виконанні у якого перебувало призначене судом експертне дослідження, надійшло клопотання про забезпечення обстеження об`єктів дослідження, надання додаткових документів і відомостей та залучення інженера-геодезиста.

22.10.2018, у зв`язку із надходженням клопотання експерта, у виконанні якого перебуває призначене судом вищевказане експертне дослідження, було поновлено провадження для його розгляду, та відповідно викликано у судове засідання сторін.

Ухвалою суду від 12.11.2018 року було вирішено клопотання експерта та повернуто матеріали цивільної справи до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для продовження проведення судової земельно-технічної експертизи, у зв`язку із чим зупинено провадження по справі.

22.02.2019 матеріали справи повернуті на адресу суду з експертної установи.

Ухвалою судді від 28.02.2019 було поновлено провадження у справі та призначено її до розгляду в підготовчому засіданні.

Ухвалою Суду від 28.03.2019 закрито підготовче судове засідання та призначено розгляд в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні.

В судовому засіданні 10.10.2019 позивач та представник позивача заявили клопотання про призначення по справі додаткової експертизи тому же самому експерту на розгляд якого просили поставити такі питання: який правовий режим об`єкту розташованого на земельній ділянці?; які підстави що перешкоджають поділу земельної ділянки через об`єкт, що розташований на земельній ділянці?. Клопотання мотивовано тим, що у зв`язку з неясністю висновку експерта з питань земельно-технічної експертизи в частині розташованого на земельній ділянці об`єкту, стороні позивача необхідне уточнення правового режиму об`єкту, а тому вони змушені були заявити вказане клопотання.

Представник відповідача ОСОБА_7 просив відхилити дане клопотання, заперечував щодо призначення додаткової експертизи.

Відповідач ОСОБА_4 підтримав думку представника ОСОБА_7

Відповідач ОСОБА_3 підтримав думку представника ОСОБА_7 .

Вислухавши думку учасників справи щодо можливості призначення додаткової судової експертизи, суд приходить до такого висновку.

Стаття 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачає, що судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Згідно із ч. 1 ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Частиною 2 ст. 114 ЦПК України визначено, що висновок експерта у галузі права не може містити оцінки доказів, вказівок про достовірність чи недостовірність того чи іншого доказу, про переваги одних доказів над іншими, про те, яке рішення має бути прийнято за результатами розгляду справи.

Відповідно до п.1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (затвердженою наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу МЮУ від 26.12.2012 № 1950/5), згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», Судам слід мати на увазі, що первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові. У випадках, коли виникає необхідність провести дослідження нових об`єктів або щодо інших обставин справи, суд призначає нову експертизу, яка не є додатковою..

В ході розгляду справи за клопотанням відповідача ОСОБА_3 ухвалою суду від 16.08.2018 була призначена судово земельно - технічна експертиза, яка проведена Київським науково - дослідним інститутом судових експертиз (КНДІСЕ) за № 20219/18-41 від 14.02.2019, що міститься в матеріалах цивільної справи (том І а.с. 204-216).

Згідно із наданого висновку експерта слідує, що відповіді надано на всі питання які були поставлені судом на вирішення експертизи.

У заявленому клопотанні позивача ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 не наведено належних доказів щодо сумнівів у правильності висновків експерта у зв`язку з їх необґрунтованістю, або недоведеністю, не порушено інших питань, не вказано процесуальні норми, які порушено експертом та в чому полягає істотність цих порушень, крім того експерт не може встановлювати правовий режим об`єкту.

Відповідно до п. 2.3. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, експерту забороняється вирішувати питання, які виходять за межі спеціальних знань експерта та з`ясування питань права і надавати оцінку законності проведення процедур, регламентованих нормативно-правовими актами.

За таких обставин, суд вважає безпідставним призначення додаткової експертизи, оскільки заявлене клопотання не містить переконливих доводів неповноти, неясності чи необґрунтованості експертизи, питання які були поставлені перед експертом були виконані і їх висновки містять відповіді на них, а тому суд вважає його таким, що задоволенню не підлягає.

Крім того, суд вважає, що додаткове призначення експертизи призведе до необґрунтованого затягування строків розгляду справи.

На підставі викладеного керуючись ст. ст. 103, 113, 114, 258, 259-261, 268 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача ОСОБА_2 . про призначення додаткової експертизи - залищити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя: