Борівський районний суд Харківської області
справа: № 614/1103/19
провадження: 2/614/215/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И

29.10.2019 Борівський районний суд Харківської області в складі судді Гуляєвої Г.М., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в смт. Борова цивільну справу № 614/1103/19 за позовом ОСОБА_8 до Підлиманської сільської ради Борівського району Харківської області,

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом

У С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до Борівського районного суду Харківської області з позовною заявою, в якій вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 рю померла її мати ОСОБА_2 , яка проживала в с.Підлиман Борівського р-ну Харківської обл.

Після її смерті за нею залишилося спадкове майно: земельна ділянка площею 3.8464 га, розташована на території Підлиманської с/ради Борівського р-ну Харківської обл., надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії Р3 № 816005 , кадастровий №:01:006:0067 та інше майно.

Позивач являється спадкоємцем першої черги.

17 серпня 1991 р. між позивачем та ОСОБА_3 був укладений шлюб, зареєстрований Підлиманською с/радою Борівського р-ну Харківської обл . При реєстрації шлюбу позивач своє дівоче прізвище ОСОБА_8 змінила на прізвище чоловіка - ОСОБА_8 .

В кінці вересня 2019 р. позивач захворіла (ГРВІ, трахсобронхіт), їй було заборонено появлятися в місцях скупчення людей, щоб не передавалась інфекція. Знаючи про те, що термін подачі заяви про прийняття спадщини закінчується, позивач 1 жовтня 2019 р., будучи в хворобливому стані, звернулася в Підлиманську с/раду Борівського р-ну з проханням скласти заяву до ДНК про прийняття спадщини. Така заява була складена, засвідчена секретарем виконавчого комітету Підлиманської с/ради та зареєстрована в реєстрі за №67.

Позивач вважала, що даної заяви буде достатньо, щоб повідомити про своє бажання прийняти спадщину, тому що секретар уповноважена виконувати окремі нотаріальні дії. Вказану заяву позивачу необхідно було доставити в нотаріальну контору, але оскільки у неї був хворобливий стан, то вона не змогла до 3-го жовтня цього зробити.

Після лікування, 09.10.2019 позивач звернулася до приватного нотаріуса Борівського районного нотаріального округу Харківської обл. Бондаренко О.В. з питанням переоформлення спадщини після смерті матері.

Однак, нотаріус їй повідомила, що у неї пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини, тому їй необхідно звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

11.10.2019 ухвалою судді відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

В підготовче судове засідання позивач надала заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за її відсутності.

Підлиманська с/рада Борівського р-ну Харківської обл. в судове засідання надала заяву про визнання позову та розгляд справи за відсутності її представника.

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін, які заявили про розгляд справи за їх відсутності, на підставі наявних у справі матеріалів, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 3 ст.211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Згідно ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем, в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки з 27.09.2019 по 07.10.2019 знаходилась на амбулаторному лікуванні в Борівській ЦП МСД з діагнозом ГРВІ, г.трахсобронхіт, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

В суді встановлено та підтверджується письмовими доказами, що відповідно до копії свідоцтва про народження, батьками ОСОБА_8 є ОСОБА_7 та ОСОБА_2 (а.с.8); згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу, ОСОБА_3 та ОСОБА_8 уклали шлюб 17 серпня 1991 р. (а.с.9); згідно копії свідоцтва про смерть, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.10); відповідно до копії Державного акту на право приватної власності на землю, ОСОБА_2 передана у приватну власність земельна ділянка площею 3.8464 га на території Підлиманської с/ради для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.11); згідно заяви ОСОБА_8 від 01.10.2019, остання приймає спадщину після смерті матері ОСОБА_2 (а.с.12); відповідно до висновку №166 від 09.10.2019 лікарсько-консультативної комісії КНП «Борівський районний центр первинної медико-санітарної допомоги Борівської районної ради Харківської обл.», ОСОБА_8 із 27.09.2019 по 07.10.2019 знаходилася на амбулаторному лікуванні в Борівській ЦП МСД з діагнозом ГРВІ, г.трахсобронхіт (а.с.13); ОСОБА_8 пропущений 6-ти місячний строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , що підтверджується повідомленням приватного нотаріуса Борівського районного нотаріального округу Харківської обл. (а.с.14); Спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась, що підтверджується Витягом зв Спадкового реєстру (а.с.15).

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 сплив 03 жовтня 2019 року, а позов до суду ОСОБА_8 пред`явила 11 жовтня 2019 року, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Аналогічні правові висновки висловив Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 по справі № 681/203/17-ц.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Таким чином суд вважає, що позивач пропустила строк подачі заяви до ДНК про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки вона знаходилася на амбулаторному лікуванні, що підтверджується висновком №166 від 09.10.2019 лікарсько-консультативної комісії КНП «Борівський районний центр первинної медико-санітарної допомоги Борівської районної ради Харківської області».

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст.12, 13, 81, 206, ч. 3 ст. 211, ч. 2 ст. 247, 264, 265, 273, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, на підставі ст.ст.1270,1272 Цивільного Кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_8 до Підлиманської сільської ради Борівського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом - задовольнити.

ОСОБА_8 визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 3 (три) місяці після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги через Борівський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Гуляєва Г. М.