Справа № 755/7653/19
"24" жовтня 2019 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:
головуючого судді - Чех Н.А.,
за участю секретаря судового засідання - Кузьменко А.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської територіальної громади в особі Київської міської ради, третя особа: Десята київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на майно в порядку спадкування,
Позивач звернувся до суду із позовною заявою про визнання права власності на майно в порядку спадкування посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилася спадщина, об`єктом якої є квартира АДРЕСА_1 . Право власності на дану квартиру померлий отримав на підставі свідоцтва про право власності на житло, видане Дніпровською районною державною адміністрацією від 17.11.1999 року. Однак, свідоцтво було втрачено. 27.06.2018 року ОСОБА_2 склав заповіт, яким заповідав своє майно на нього (позивача). Після смерті заповідача він (позивач) звернувся до Десятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак свідоцтво про право на спадщину за заповітом на спірну квартиру йому не видано у зв`язку з втратою правовстановлюючого документу. У зв`язку з чим просив визнати за ним право власності на спірну квартиру. Крім нього інших спадкоємців немає.
В судове засідання позивач не з`явився, його представник подав заяву про розгляд справи за його відсутності, вимоги підтримав, просив їх задовольнити. У разі неявки представника відповідача до суду не заперечував щодо заочного порядку розгляду справи.
До суду представник відповідача не з`явився, про день, час та місце розгляду справи сповіщався згідно норм процесуального законодавства, відзив на позов не подавав, що дає підстави для розгляду справи без присутності відповідача, по доказам, наданим позивачем.
До суду представник третьої особи не з`явився, надіслав лист з проханням розглянути справу без його присутності, та прийняти рішення згідно чинного законодавства України.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 24.05.2019 року відкрито провадження у справі та призначено до підготовчого провадження.
08.07.2019 року постановлено ухвалу про витребування доказів.
31.07.2019 року до суду надійшли витребувані документи.
Ухвалою від 16.09.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
В суді встановлено, що 27.06.2018 року ОСОБА_2 склав заповіт, яким заповідав ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , належну йому на праві приватної власності квартиру АДРЕСА_2 .
09.10.2018 року ОСОБА_2 помер.
12.12.2018 року ОСОБА_1 звернувся до Десятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 .
22.04.2019 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на квартиру.
Встановлено, що з 12.03.1987 року ОСОБА_2 був зареєстрованим у квартирі АДРЕСА_2 .
Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права.
Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.
Згідно ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок свої смерті.
Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, не спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
З копії спадкової справи встановлено, що позивач вчасно звернувся із заявою про прийняття спадщини за заповітом, однак не отримав свідоцтво про право на спадщину у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів на квартиру.
З даних із БТІ та Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта встановлено, що спірна квартира на час розгляду справи в суді перебуває у власності спадкодавця, в іпотеці, під забороною відчуження не знаходиться.
З огляду на вище викладене, з урахуванням наданих доказів та вимог чинного законодавства України, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про визнання права власності на квартиру у порядку спадкування за заповітом.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Відповідач до суду не з`явився, та не скористався процесуальним правом висловити свої заперечення на позов та надати докази, які мали підтвердити його заперечення.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 258, 259, 273, 264, 265, 273, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської територіальної громади в особі Київської міської ради, третя особа: Десята київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на майно в порядку спадкування - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 ) право власності на квартири АДРЕСА_2 , у порядку спадкування за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 .
Апеляційна скарга на заочне рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: