Справа № 215/2129/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
25 жовтня 2019 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
у складі : головуючого, судді Коноваленка М.І.
секретар судового засідання Паращенко В.Д.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кривому Розі, в спрощеному позовному провадженні, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,
17.04.2019 р. позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщення. Вказує, що починаючи з 30.10.2016 р. по теперішній час відповідачі в квартирі АДРЕСА_1 не проживають, приміщеннями квартири не користуються, їх особистих речей в квартирі немає. Позивач сам сплачує комунальні платежі. Факт не проживання відповідачів підтверджується актом про не проживання від 16.04.2019 р. Позивач просить суд визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням.
В судове засідання позивач не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у свою відсутність, на своїх вимогах наполягає, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності позивача, відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, враховуючи, що останній скористався своїми процесуальними правами.
Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце слухання справи повідомлені своєчасно та належним чином, відповідно до ч.8 ст.128 ЦПК України, відзиву не надали.
Ухвалою судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04.06.2019 р. відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Ухвалою судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25.10.2019 р. постановлено проводити заочний розгляд справи.
Інші процесуальні дії не вчинялись, заходи забезпечення доказів/позову, зупинення/відновлення провадження не застосовувались.
Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши письмові докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що 30.10.1992 р., згідно з Ордером на житлове приміщення № НОМЕР_1 , виданого виконкомом Криворізької міської Ради народних депутатів, ОСОБА_1 та членам його сім`ї: дружині ОСОБА_4 , дочкам ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , надано право на зайняття квартири АДРЕСА_2 (а.с 6).
Позивач ОСОБА_1 є головним квартиронаймачем квартири АДРЕСА_1 (а.с.8).
Відповідно до довідки №111, виданої Криворізькою об`єднаною довідково-інформаційною службою, на данний час в спірній квартирі зареєстровані: донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.8).
Також, у вказаній квартирі, за інформацією адресного-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в Дніпропетровській області від 20.05.2019 року значаться зареєстрованими ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (а.с. 12-13- довідка). За даними акту про не проживання, складеного мешканцями квартир: АДРЕСА_3 , та посвідченого майстром дільниці № 1, директором ТОВ «Уют-2011», - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з 30.10.2016 р. не проживають в квартирі АДРЕСА_1 (а.с. 9 - акт).
Відповідно до ст. ст. 64, 65 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач і члени його сім`ї.
Згідно зі ст. 65 ЖК України особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.
Відповідно до ст. 71 ЖК України, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців, за виключенням в тому числі ст. 71 ч.ч. 2, 3, 4 ЖК України, коли воно зберігається протягом усього часу відбування покарання, та ще протягом 6 місяців після цього.
Згідно зі ст. 72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.10 від 12.04.1985 року № 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», що у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням на підставі ст. 71, необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. У разі їх поважності суд може продовжити пропущений строк.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачено, що зняття з реєстрації місця проживання здійснюється, зокрема, на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.
Так як відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з 30.10.2016 р. не проживають в квартирі АДРЕСА_1 по теперішній час без поважних причин, тобто понад шість місяців, що підтверджується актом від 16.04.2019, в квартирі відсутні їх особисті речі, відповідачі не сплачують за комунальні послуги, які на них нараховуються, доказів про поважні причини відсутності за місцем своєї реєстрації відповідачі не надали, комунальні послуги оплачує сам позивач, що підтверджується копіями квитанцій про сплату комунальних послу (а.с. 43-70), що є обставинами для застосування до спірних правовідносин положення ст. 72 ЖК України, тому суд вважає, що існують правові підстави для задоволення позову.
Реєстрація відповідачів у вказаному домоволодінні завдає перешкоди у здійснені позивачем права користування житлом, тому позовні вимоги про визнання відповідачів такими, що втратив право користування житлом, підлягають задоволенню.
Згідно з ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки позивачем заявлено вимогу про відшкодування судових витрат, вони покладаються на відповідачів, тобто по 384.20 грн. з кожного.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 65,71,72 Житлового кодексу України, ст. ст. 10, 12,13, 141, 263, 265, 280-284, 288 ЦПК України,суд ,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН: НОМЕР_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_3 , на користь ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_4 , судовий збір з кожного по 384,20 грн.
Копію рішення направити відповідачам.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз`яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, протягом тридцяти днів з дня його складення. Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.
Заочне рішення складено суддею 25.10.2019 р.
СУДДЯ: