Справа № 515/1561/18
Провадження № 2/515/199/19
Татарбунарський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 березня 2019 року Суддя Татарбунарського районного суду Одеської області Семенюк Л.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення частки у спільній сумісній власності,

В С Т А Н О В И В :

Адвокат Давиденко К.В., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , звернувся до Татарбунарського районного суду Одеської області з зазначеним вище позовом, в якому просить ухвалити рішення, відповідно до якого визначити за позивачем - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 1/2 частину у спільній сумісній власності, а саме: житлового будинку з будівлями та АДРЕСА_1 .

Ухвалою Татарбунарського районного суду від 26 лютого 2019 року призначено справу до судового розгляду на 26.03.2019 року.

В судове засідання сторони не з`явились, від представника позивача адвоката Давиденка К.В. надійшла раніше заява про розгляд справи у його відсутність, з підтриманням вимог позову в повному обсязі(а.с.23).

Вивчивши подані матеріали, приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.

Згідно ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до положень п.п. 5,6 ч. 3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини та відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Позивачем даних вимог процесуального законодавства не дотримано.

З обґрунтувань, наведених у позовній заяві, вбачається, що правовстановлюючі документи на спірне спадкове нерухоме майно наявні; спору на предмет того, що дане майно є об`єктом спільної сумісної власності немає, також, позивачка не вказує, що її право власності на 1/2 частину кимось не визнається або оспорюється. При цьому, вона має надати до суду відомості про об`єктивну неможливість отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на вказане майно та надати письмову відмову (постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії) нотаріуса у видачі такого свідоцтва з вказівкою на підстави такої відмови.

Позивачкою не додано до позову постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, яка є визначальною у справах даної категорії, на що вказує Верховний Суд України в п. 23 Постанови Пленуму № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», оскільки лише у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину, спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.

Згідно з ч. 2 ст. 3 ЗУ «Про власність» майно може належати на праві спільної (часткової або сумісної) власності громадянам. Майно, нажите подружжям за час шлюбу, належить їм на праві спільної сумісної власності (ст. 16 вказаного Закону).

Відповідно до ч. 2 ст. 355 ЦК України майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю (ч. 1 ст. 356 ЦК України).

Таким чином, є два види права спільної власності: спільна часткова (із визначенням часток кожного співвласника) та спільна сумісна (без визначенням часток кожного співвласника).

Натомість в прохальній частині позову представник позивачки просить «визначити за позивачем ОСОБА_1 1/2 частину у спільній сумісній власності» спадкової нерухомості, тобто позовні вимоги не конкретизовані та викладені в такій редакції, що суперечить суті спільної часткової та спільної сумісної власності, тому необхідно конкретизувати зміст позовних вимог з урахуванням вказаних вимог законодавства.

Вищевказані недоліки перешкоджають розгляду даної справи по суті. Суд вважає за необхідне залишити вказану позовну заяву без руху та надати позивачці та її представнику адвокату Давиденку К.В. строк для усунення її недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.175,187 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення частки у спільній сумісній власності залишити без руху, про що повідомити позивачку ОСОБА_1 та її представника адвоката Давиденка К.В. , надавши строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з часу отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачці та її представнику, що в разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає .

Суддя Л.А.Семенюк