Справа № 461/6997/18
Провадження № 2/461/545/19
УХВАЛА

01.04.2019 року Галицький районний суд м. Львова у складі головуючого судді Стрельбицького В.В., розглядаючи матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про усунення перешкод у користуванні правом власності та зустрічним позовом ОСОБА_2 в інтересах дитини з інвалідністю до ОСОБА_1 про стягнення коштів, встановлення фату, що має юридичне значення, визнання свідоцтва про шлюб таким, що не відповідає вимогам законодавства, визнання житлового приміщення безхазяйним,

встановив:

18 вересня 2018 року у провадження Галицького районного суду м. Львова надійшли матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про усунення перешкод у користуванні правом власності.

02 листопада 2018 року до Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_2 подано зустрічний позов в інтересах дитини з інвалідністю до ОСОБА_1, ЛКП «Центральне», ОСОБА_7 про стягнення коштів, встановлення факту, що має юридичне значення, визнання свідоцтва про шлюб таким, що не відповідає вимогам законодавства, визнання житлового приміщення безхазяйним.

Таким чином, відповідачем за зустрічним позовом визначено суддю Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_7.

За поданням Галицького районного суду м. Львова, ухвалою Львівського апеляційного суд м. Львова від 13 листопада 2018 року вказану справу передано для розгляду до Личаківського районного суду м. Львова.

Ухвалою судді Личаківського районного суду м. Львова від 27 листопада 2018 року позовні заяви у даній справі було залишено без руху, у зв'язку з невідповідністю таких вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Після зменшення позовних вимог за зустрічним позовом, такі до судді Галицького районного суду м. Львова не заявлені, а за основним та зустрічним позовом - виникають із приводу нерухомого майна, ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 09 січня 2019 року цивільна справа направлена для розгляду до Галицького районного суду м. Львова.

30 березня 2019 року протоколом повторного автоматичного розподілу справи після відводів суддів Волоско І.Р., Юрківа О.Р., Радченка В.Є. та Фролової Л.Д. справа передана на розгляд судді ОСОБА_7

Відповідно до ч. 1 ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Стаття 36 ЦПК України визначає підстави для відводу (самовідводу) судді, а саме: він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Відповідно до ст.39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37, і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов'язані заявити самовідвід.

Статтею 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Статтею 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантовано кожному право на справедливий суд.

Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Незважаючи на те, що ОСОБА_2 зменшено позовні вимоги у зустрічному позові, де суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_7 відсутній, це не виключає можливості судді користуватися визначеними ст.43 ЦПК України процесуальними правами як учасника у справі.

За даних обставин, вважаю за необхідне заявити самовідвід від участі у розгляді даної цивільної справи.

Виходячи із норм п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, щодо гарантій справедливого розгляду справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, з урахуванням практики Європейського Суду з прав людини, які є частиною національного законодавства і джерелом права, що підлягають застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», з метою забезпечення об'єктивності розгляду справи, усунення будь-яких сумнівів щодо прямої чи побічної зацікавленості головуючого у результатах її розгляду, його упередженості чи необ'єктивності, приходжу до висновку, що заяву про самовідвід слід задоволити.

Керуючись ст.ст. 36, 40, 260 ЦПК України, -

постановив:

Задоволити самовідвід головуючого судді ОСОБА_7 від участі від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про усунення перешкод у користуванні правом власності та зустрічним позовом ОСОБА_2 в інтересах дитини з інвалідністю до ОСОБА_1 про стягнення коштів, встановлення фату, що має юридичне значення, визнання свідоцтва про шлюб таким, що не відповідає вимогам законодавства, визнання житлового приміщення безхазяйним.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Стрельбицький В.В.