Справа № 279/5333/19
УХВАЛА

іменем України

31 жовтня 2019 року м. Коростень Житомирської області

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Коренюк В.П., розглядаючи заяву комунального виробничого житлово-ремонтного експлуатаційного підприємства №1 до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкової території, -

встановив:

10 жовтня 2019 року заявник комунальне виробниче житлово-ремонтне експлуатаційне підприємство №1 звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення суми боргу за комунальні послуги з ОСОБА_1 .

Дослідивши заяву про видачу судового наказу та додані до неї документи, суд дійшов до висновку про наступне.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.165 Цивільного процесуального кодексу України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги.

Згідно з п.9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року №14 "Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження", наявність спору про право можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб`єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб`єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги, а також, якщо із доданих документів вбачається пропуск позовної давності.

Як вбачається з заяви про видачу судового наказу, заявник просить стягнути заборгованість, яка утворилася за період більший ніж три роки до дати звернення з заявою про видачу судового наказу до суду.

Згідно зі ст.256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Статтею 257 Цивільного кодексу України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Таким чином заявник звернувся з вимогою про стягнення заборгованості за період поза межами позовної давності.

Положенням ст.267 ч.3 Цивільного кодексу України вбачається, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до ухвалення ним рішення.

Застосування строку позовної давності вирішується в судовому засіданні за клопотанням сторони у справі, тому при видачі судового наказу буде порушено право боржника щодо застосування позовної давності. Договір про збільшення позовної давності у письмовій формі з боржником не укладався, тому із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

При вирішенні питання про стягнення вказаної заборгованості з боржника в порядку наказного провадження, він буде позбавлений можливості звернутися до суду з відповідною заявою про застосування строків позовної давності, чим можуть бути обмежені його права.

За таких обставин, суд дійшов до висновку, що у видачі судового наказу слід відмовити, роз`яснивши заявнику його право на звернення з вказаними у заяві вимогами в порядку позовного провадження з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову.

Керуючись ст.ст.163, 165, 166, 260, 261, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

постановив:

У видачі судового наказу за заявою комунального виробничого житлово-ремонтного експлуатаційного підприємства №1 до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкової території - відмовити.

Відповідно до ст.164 ч.2 Цивільного процесуального кодексу України, у разі відмови у видачі судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження, сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 15-денний строк з дня її складання, який може бути поновлений, якщо апеляційна скарга подана в той же строк з дня її отримання.

Суддя Коростенського міськрайонного суду

Житомирської області В.П.Коренюк