Справа № 386/1206/17
Провадження № 2-п/386/4/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2019 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області

В складі головуючого судді Гарбуз О. С.

з участю: секретаря судового засідання Фенюшиної Ю.Ю.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про призначення перекладача по цивільній справі за його заявою про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 27.03.2018 по цивільній справі №386/1206/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Центральний відділ державної реєстрації шлюбів Головного управління юстиції у м. Києві, про визнання шлюбу недійсним,

встановив:

ОСОБА_1 02.08.2019 звернувся до суду із заявою про перегляд вищезазначеного заочного рішення.

18.09.2019 відповідач подав до суду заяву про надання йому російськомовного перекладача для належної реалізації своїх процесуальних прав та забезпечення рівності прав учасників судового процесу за мовною ознакою.

В судовому засіданні відповідач підтримав заяву та просив призначити йому перекладача, оскільки не розуміє українську мову. Особисто запросити перекладача не має можливості, через відсутність коштів.

Інші учасники цивільного процесу в судове засідання не з`явились.

Розглянувши клопотання відповідача про призначення перекладача, заслухавши його доводи, суд приходить до висновку про задоволення клопотання з слідуючих підстав.

Відповідно до частини третьої статті 10 Конституції України в Україні гарантується вільний розвиток, використання і захист російської, інших мов національних меншин України.

Нормами ст. 9 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) визначено, що цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно з частинами 1 та 2 ст. 75 ЦПК України перекладачем може бути особа, яка вільно володіє мовою, якою здійснюється цивільне судочинство, та іншою мовою, знання якої необхідне для усного чи письмового перекладу з однієї мови на іншу, а також особа, яка володіє технікою спілкування з глухими, німими чи глухонімими. Перекладач допускається ухвалою суду за заявою учасника справи або призначається з ініціативи суду.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 11.03.2013 №228, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.05.2013 за №801/23333, затверджено Порядок ведення Державною міграційною службою України Довідково-інформаційного реєстру перекладачів, пунктом 1.2. Розділу І якого встановлено, що цей Порядок визначає процедуру формування та ведення Довідково-інформаційного реєстру перекладачів за формою, наведеною у додатку до цього Порядку, а також порядок користування ним.

Згідно п. 1.3. Розділу І реєстр перекладачів - це веб-сторінка офіційного веб-сайту Державної міграційної служби України, що містить відомості про перекладачів, які можуть залучатися органами державної влади для надання послуг перекладу під час розгляду заяв та проведення співбесід з біженцями та іншими категоріями мігрантів, під час здійснення їх затримання, забезпечення надання їм правової допомоги, розгляду адміністративними судами справ щодо біженців та видворення з України іноземців та осіб без громадянства, здійснення досудового розслідування та розгляду судами кримінальних проваджень і справ про адміністративні правопорушення, вчинені біженцями та іншими категоріями мігрантів на території України.

В судовому засіданні встановлено, що відповідач являється громадянином Сирійської Арабської Республіки, не розуміє українську мову та не володіє нею, а тому суд приходить до висновку про необхідність призначення та залучення перекладача з української мови на російську.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 75, 258-261, 353 ЦПК України, суд -

постановив:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про призначення перекладача - задовольнити повністю.

Доручити Державній міграційній службі України призначити перекладача з числа перекладачів, що внесені в Довідково-інформаційний реєстр перекладачів, із знанням російської мови у цивільній справі №386/1206/17 за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 27.03.2018 по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Центральний відділ державної реєстрації шлюбів Головного управління юстиції у м. Києві, про визнання шлюбу недійсним, забезпечивши його явку в судове засідання в Голованівський районний суд Кіровроградської області на 09 годин 00 хвилин 12 грудня 2019 року для здійснення усного перекладу судового процесу з української мови на російську мову.

Виплату винагороди перекладачу та відшкодування витрат, пов`язаних із явкою до суду провести відповідно до діючого законодавства.

Територіальному управлінню Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області провести виплату винагороди перекладачу і витрат, пов`язаних з його явкою до суду.

Розгляд заяви відкласти на 12 грудня 2019 року на 09 годин 00 хвилин.

Копію ухвали направити на виконання до Державної міграційної служби України та до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її проголошення. Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Гарбуз О. С.