РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2019 року, місто Новоград-Волинський Житомирської області

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області

в складі: головуючого - судді Мозгового В.Б.,

за участю секретаря судового засідання Кравець І. А.

позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

(Справа № 285/2903/19, провадження у справі № 2/0285/1078/19)

розглянув у судовому засіданні у загальному порядку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В:

В вересні 2019 року до суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина, яка складається з житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 та земельні ділянки (паї). Відповідач ОСОБА_2 , якій є її рідним братом, подав заяву про прийняття спадщини, а нею не було подану таку заяву в строк передбачений ст. 1270 ЦК України з поважних причин, оскільки працювала за межами України та за сімейними обставинами не мала можливості приїхати в с. Стрієву, а також через втрачений зв`язок не мала можливостей спілкуватися по телефону саме в період смерті матері і до серпня 2019 року, в зв`язку з чим і не знала, що мати померла.

Позивачка ОСОБА_1 посилаючись на вищезазначені обставини просила позовні вимоги задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 своїм правом на подачу відзиву не скористався, але під час судового засідання повідомив, що позовні вимоги не визнає та просять у задоволенні позову відмовити.

Позивачка ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позову.

Вислухавши усні пояснення учасників справи, дослідивши наявні матеріали в справі та давши їм належну оцінку, суд приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка одночасно є матір`ю відповідача по справі ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина.

Також установлено, що відповідач ОСОБА_2 , у встановлений законом строк, подав заяву про прийняття спадщини після смерті матері. Позивачка ОСОБА_1 подала заяву до приватного нотаріуса про прийняття спадщини після смерті матері ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Листом приватного нотаріуса Новоград-Волинського районного нотаріального округу Качан О. О. №274/02-14 від 06.08.2019 року ОСОБА_1 було роз`яснено, що вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, а тому їй необхідно звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини третьої ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, через необізнаність про заповіт, тяжкий майновий стан та стан здоров`я, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Такі правові висновки викладено у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 та від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15.

Пленум Верховного Суду України в пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивачка не надала суду безспірних доказів поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини. Факт перебування її в Республіці Польща сам по собі не свідчить про наявність об`єктивних, непереборних перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини. Крім того, в судовому засіданні позивачка повідомила, що в серпні 2018 року вона поверталися до України на два дні, але через сімейні обставини не змогла подати заяву про прийняття спадщини. Також суд звертає увагу, що перебування позивачки поза межами України не позбавляло її можливості подати заяву про прийняття спадщини поштою (повідомленням, телеграмою) - у порядку, передбаченому п. 2.1, п. 3.5 глави 10 «Видача свідоцтв про право на спадщину» Порядку вчинення нотаріальних дій, затвердженого наказом Мін`юсту України від 22 лютого 2012 року № 296/5, або подати заяву про прийняття спадщини, звернувшись до консульської посадової особи консульської установи України у Республіці Польща на підставі статті 29 Консульської конвенції між Україною і Республікою Польща від 08 вересня 1991 року, статті 38 Закону України «Про нотаріат».

Таким чином, враховуючи тривалість пропуску строку для прийняття спадщини, що становить понад один рік, а також встановлені обставини, суд приходить до висновку, що позивачка не довела існування об`єктивних та неподоланних перешкод для прийняття спадщини, а отже нею не доведено, що пропуск зазначеного строку відбувся з поважних причин.

Керуючись ч. 6 ст. 259, 265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНКОПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а в разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК (від 03.10.2017 року) апеляційна скарга подається учасниками справи до Житомирського апеляційного суду через Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області.

Повний текст рішення виготовлено 30 жовтня 2019 року.

Головуючий