У Х В А Л А

25 березня 2019 року

м. Київ

справа № 180/1893/17

провадження № 61-5464ск19

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Олійник А. С. (суддя-доповідач), Кузнєцова В. О., Усика Г. І.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 07 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6, ОСОБА_4, третя особа - приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дряблов Олександр Володимирович, про визнання недійсної довіреності та договору купівлі-продажу квартири,

ВСТАНОВИВ :

У квітні 2016 року ОСОБА_5 звернувся до суду з позовом про визнання недійсною довіреності від 23 лютого 2016 року, виданої від імені ОСОБА_5 та ОСОБА_8 на імя ОСОБА_6, посвідченої приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області ДрябловимО. В. та зареєстрованої у реєстрі за № 157; визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1, укладеного 19 квітня 2016 року від імені ОСОБА_8, ОСОБА_5 між ОСОБА_6 та ОСОБА_4, посвідченого приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дрябловим О. В. та зареєстрованого у реєстрі за № 421.

Рішенням Марганецького міського суду Дніпропетровської області від 23 квітня 2018 року позов задоволено частково. Визнано недійсною довіреність від 23 лютого 2016 року, видану від імені ОСОБА_5 та ОСОБА_8 на імя ОСОБА_6, посвідчену приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дрябловим О. В. та зареєстровану у реєстрі за № 157; визнано недійсним договір купівлі-продажу, укладеного 19 квітня 2016 року від імені ОСОБА_8, ОСОБА_5 між ОСОБА_6 з ОСОБА_4, посвідченого приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дрябловим О. В. та зареєстрованого у реєстрі за № 421. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 15 січня 2019 року скасовано рішення Марганецького міського суду Дніпропетровської області від 23 квітня 2018 року. Позов ОСОБА_5 до ОСОБА_6, ОСОБА_4, третя особа - приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дряблов О. В., про визнання недійсної довіреності та договору купівлі-продажу квартиризалишено без розгляду.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 07 лютого 2019 року відмовлено у задоволенні заяви представника ОСОБА_4 - ОСОБА_9 про виправлення описки в ухвалі Дніпровського апеляційного суду від 15 січня 2019 року.

11 березня 2019 року ОСОБА_4 звернулась до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 07 лютого 2019 року про виправлення описки, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

У касаційній скарзі заявник просить скасувати рішення суду апеляційної інстанції та прийняти постанову про виправлення описки, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, зокрема 358 ЦПК України, оскільки ухвала апеляційного суду про залишення позову без розгляду, постановлена у малозначній справі і не підлягає касаційному оскарженню. Однак суд апеляційної інстанції помилково зазначив, що ухвала Дніпровського апеляційного суду від 15 січня 2019 року може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду. Вирішуючи клопотання, апеляційний суд розглянув його, не повідомивши учасників справи, не встановив належним чином обставини справи та не дав оцінку доводам представника ОСОБА_4 про те, що ціна позову у справі складає 99 000,00 грн, тому, на думку заявника, справа є безумовно малозначною. Отже, допущена в ухвалі суду описка щодо порядку оскарження судового рішення підлягає виправленню.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п'ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Згідно з частиною п'ятою статті 394 ЦПК України у разі якщо суддя-доповідач дійде висновку, що подана касаційна скарга є необґрунтованою, вирішення питання про відкриття провадження здійснюється постійною колегією суддів, до складу якої входить суддя-доповідач. Якщо жоден суддя із складу колегії не дійде висновку про необхідність відкриття касаційного провадження через необґрунтованість скарги, колегія суддів постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження.

У відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.

Відповідно до положень частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень (частина друга статті 269 ЦПК України).

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

15 січня 2019 року представник ОСОБА_4 - ОСОБА_9 подав заяву про виправлення описки у резолютивній частині ухвали апеляційного суду щодо можливості її касаційного оскарження, шляхом зазначення у ній про те, що ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Вирішуючи клопотання про виправлення описки та відмовляючи у його задоволенні, апеляційний суд зазначив, що не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Вивчивши матеріали справи, апеляційний суд дійшов висновку, що визначений ним порядок оскарження ухвали Дніпровського апеляційного суду від 15 січня 2019 року не суперечить вимогам цивільного процесуального закону.

Доводи ОСОБА_4 щодо малозначності справи та розгляд клопотання без повідомлення учасників справи відхиляються Верховним Судом, оскільки з огляду на положення статті 19 у системному зв'язку з нормами статей 274, 389 та 394 ЦПК України, питання щодо визначення категорії справи віднесено виключно до повноважень суду, а в силу вимог частини другої статті 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

З огляду на зазначене, апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для виправлення описки в ухвалі Дніпровського апеляційного суду від 15 січня 2019 року.

Постійною колегією суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду не встановлено порушень вимог цивільного процесуального закону судом апеляційної інстанції щодо з'ясування обставин справи.

З огляду на те, що доводи та аргументи, наведені ОСОБА_4 у касаційній скарзі не дають підстав для висновків про незаконність оскаржуваного судового рішення, оскільки правильне застосовування судом апеляційної інстанції норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Керуючись пунктом 5 частини другої, пунктом 2 частини четвертої, частинами п'ятою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ :

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 07 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6, ОСОБА_4, третя особа - приватний нотаріус Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дряблов Олександр Володимирович, про визнання недійсної довіреності та договору купівлі-продажу квартири відмовити.

Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття судом та оскарженню не підлягає.

Судді: А. С. Олійник

В.О. Кузнєцов

Г. І. Усик