Справа № 296/7948/19
УХВАЛА

"18" вересня 2019 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м.Житомира Маслак В.П., розглянувши заяву Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги, -

ВСТАНОВИВ:

До Корольовського районного суду м.Житомира 14.08.2019 року надійшла заява Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 4489,36 грн. заборгованості за утримання будинку та прибудинкової території.

Розглянувши заяву про видачу судового наказу та додані до неї матеріали, суддя приходить до висновку про необхідність відмовити у видачі судового наказу з наступних підстав.

Відповідно до змісту п. 8 ч. ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо із поданої заяви не вбачається виникнення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобовязаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.

Відповідно до ч. 3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника, якщо заява підписана представником заявника; 3) копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості; 4) інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги (п. 13 Постанови Пленуму 23.12.2011 р. № 14).

Згідно п.2.5. договору №26 від 27.08.2013р. найму жилого приміщення, укладеного між УДСНС України у Житомирській області та ОСОБА_1 , наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія, та інші послуги) за затвердженими у встановленому порядку ставками і тарифами.

В порушення вищенаведених вимог, до матеріалів заяви не додано затверджених у встановленому порядку тарифів на житлово-комунальні послуги, за якими здійснено нарахування заборгованості.

Оскільки з наданих заявником документів не вбачається безспірність виникнення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу, то суддя приходить до висновку про необхідність відмови у видачі судового наказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст. 165, 166, 260, 261 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Роз`яснити заявнику, що у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Роз`яснити заявнику, що відмова у прийнятті заяви не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В. П. Маслак