Постанова

Іменем України

23 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 359/4096/16-ц

провадження № 61-12992св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю., Коротуна В. М. (суддя-доповідач),

Курило В. П.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - публічне акціонерне товариство «Київобленерго» в особі Бориспільського районного підрозділу публічного акціонерного товариства «Київобленерго»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 лютого 2017 року в складі судді Муранової-Лесів І. В. та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 18 травня 2017 року в складі колегії суддів: Волохова Л. А., Мельника Я. С., Матвієнко Ю. О.,

В С Т А Н О В И В:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до публічного акціонерного товариства «Київобленерго» (далі -

ПАТ «Київобленерго») в особі Бориспільського районного підрозділу

ПАТ «Київобленерго» про визнання незаконним відключення від мережі електропостачання та нарахування боргу.

Позовна заява мотивована тим, що згідно з договором про постачання електричної енергії від 03 серпня 2011 року № 200362518 він є споживачем послуг електропостачання.

25 квітня 2016 року відповідач направив на його адресу бригаду працівників, які своїми незаконними діями припинили енергопостачання будинку, мотивуючи свої дії тим, що у нього існує непогашена заборгованість, у той час, як у квитанції за січень 2016 року було зазначено переплату у розмірі 3 166,92 грн, а зазначена у наряді сума боргу у розмірі 53 698,16 грн, можливо, пояснюється тим, що 25 травня 2015 року працівники відповідача, оглядаючи лічильник, без його відома склали акт про відсутність пломбування лічильника.

Зазначав, що до зазначеного огляду він був впевнений, що лічильник відповідає встановленим вимогам, адже у статті 4 договору про постачання електричної енергії від 03 серпня 2011 року № 00362518 зазначено, що пломбу

№ АЕС КОЕ встановлено.

Стверджував, що доказів його втручання в експлуатацію лічильника відповідач немає і не може мати, позаоблікової електроенергії він не одержував. Також вказував, що з моменту укладення договору про постачання електричної енергії від 03 серпня 2011 року № 200362518 відповідач отримував платежі згідно з квитанціями та показниками лічильника і не мав жодних претензій щодо умов виконання договору. Після складення акта від 25 травня 2015 року він був змушений подати заяву про реструктуризацію боргу, через те, що у будинку проживають неповнолітні діти, які потребують гарячої їжі, теплої води для догляду, світла для читання книжок тощо.

Разом з тим, договір про реструктуризацію боргу укладений не був, відповідачем жодних вимог щодо боргу не виставлялося, а у квитанції за січень 2016 року зазначено переплату в розмірі 3 166,92 грн.

Стверджував, що його втручання в опломбування лічильника фактично не встановлено, прилад обліку електроенергії та пломби на ньому пошкоджені позивачем не були, а викладені у акті відповідача обставини, є припущенням і об`єктивно не встановлені, розрахунок кількості та вартості не облікованої електроенергії проведено з порушенням затвердженої Методики, яка застосовується у випадку порушення цілісності пломб. Звертав увагу, що відповідно до пункту 2.1. Методики у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку, факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується. Вважав, що відповідач порушив умови укладеного договору, так як не поставив йому електроенергію, чим порушив ЗУ «Про захист прав споживачів». Стверджував, що не було жодної з підстав для його відключення від електропостачання.

Враховуючи вищевикладене, просив суд визнати незаконними дії

ПАТ «Київобленерго» в особі Бориспільського районного підрозділу

ПАТ «Київобленерго» щодо нарахування боргу в розмірі 53 698,16 грн та відключення 25 квітня 2016 року позивача як споживача послуг з електропостачання домоволодіння від електричної мережі за адресою:

АДРЕСА_1 .

Короткий зміст рішення суду першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 лютого 2017 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду Київської області

від 18 травня 2017 року, позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано незаконними дії ПАТ «Київобленерго» в особі Бориспільського районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» щодо нарахуванню боргу в розмірі 53 698,16 грн та відключення 25 квітня 2016 року ОСОБА_1 як споживача послуг з електропостачання домоволодіння від електричної мережі за адресою: АДРЕСА_1 .

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, виходив із того, що ПАТ «Київобленерго» порушило вимоги статті 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), Акт про порушення від 25 травня 2015 року № 030009 складено працівниками відповідача за відсутності споживача, із внесення необхідних для розрахунку збитків відомостей, об`єктивно не підтверджених, а також враховуючи, що в порушення вимог пункту 15 Правил користування електричною енергією для населення (далі - Правила), затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, не була проведена експертиза приладу обліку електроенергії, дії відповідача з нарахування боргу в розмірі 53698,16 грн суд визнав незаконними.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У червні 2017 року ПАТ «Київобленерго» подало до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Аргументи учасників справ

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що судом неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, а висновки не відповідають дійсним обставинам справи.

Доводи особи, яка подала заперечення на касаційну скаргу

У серпні 2017 року ОСОБА_1 подав до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ заперечення на касаційну скаргу, в якому зазначив, що судові рішення є законними і обґрунтованими.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 13 червня 2017 року відкрито касаційне провадження та витребувано матеріали справи із суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 4 розділу XIII Перехідних положень ЦПК України у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Справу передано до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 07 жовтня 2019 року вказану цивільну справу призначено до судового розгляду.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Судом встановлено, що між ОСОБА_1 та

ПАТ «Київобленерго» в особі Бориспільського районного підрозділу

ПАТ «Київобленерго» було укладено договір на користування електричною енергією від 03 серпня 2011 року № 200362518, відповідно до умов якого позивач є споживачем послуг з постачання електричної енергії домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

25 травня 2015 року працівниками Бориспільського районного підрозділу

ПАТ «Київобленерго» інженером ОСОБА_4., майстром ОСОБА_2. та електромонтером ОСОБА_3 було складено акт про порушення № К 030009, відповідно до якого перевіркою встановлено, що споживач ОСОБА_1 при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 , порушив пункт 3.1.5 - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводок до власної електричної мережі ПАТ «Київобленерго» поза засобами обліку. Також наведена схема електропостачання споживача, у якій, зокрема, зазначено: пункт 2 самовільне підключення до відхідних клем автоматичного вимикача поза засобами обліку; пункт 4. відсутні пломби енергопостачальної організації. Також зазначено відомості про прилади електричної енергії споживача на дату складання акта: тип приладу -

НІК 2301АП1, заводський номер 0576933, покази лічильника - 17213. Кількість і тавро/номер установлених пломб (індикаторів) згідно з актом про збереження пломб та/або актом про опломбування, їх стан: постачальника електричної енергії - відсутні.

Крім того, у акті зазначено результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача на дату складання акта порушень: ділянка

схеми - самовільне підключення, матеріал проводу - Аl, переріз проводу - 4х16мм2, струм споживання, чи інші результати вимірів - заміри провести неможливо. При цьому також зазначено, що зразок проводу/кабелю вилучити неможливо, а також зазначено, що до акта про порушення додається фото.

Акт про порушення № К 030009 було підписано трьома працівниками Бориспільського районного підрозділу ПАТ «Київобленерго», складався за відсутності споживача - власника житлового будинку, проте у присутності його дружини, яка від підпису відмовилася.

Позивач надавав свої зауваження щодо указаного акта.

06 липня 2015 року комісією Бориспільського районного підрозділу

ПАТ «Київобленерго» було розглянуто акт про порушення від 25 травня 2015 року № К 030009.

За результатами розгляду комісією було складено протокол засідання № 00248 з винесенням рішення про нарахування суми збитків відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, завданих електропостачальнику внаслідок порушення Правил за період з 26 травня

2014 року по 25 травня 2015 року у розмірі 58 466,27 грн - 48 721,89 кВт, тобто за 365 днів до дня виявленого порушення.

Встановлено, що позивач звертався до Бориспільського районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» із заявою щодо розстрочки оплати суми завданих ним відповідачу збитків внаслідок порушень Правил.

06 травня 2016 року позивачем частково сплачено суму завданих ним збитків відповідачу, а саме кошти у розмірі 16 230,00 грн.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню частково.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (частина перша статті 611 ЦК України).

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення (далі - Правила), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики, від 04 травня 2006 року № 562, вказані правовідносини є договірними.

Споживач електричної енергії відповідно до пункту 1.2 Правил - це юридична або фізична особа, що використовує електричну енергію для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору.

Вирішуючи спір, суди виходили з того, що позивач є споживачем електричної енергії, яка надається відповідачем на підставі договору, укладеного між сторонами. Під час проведення перевірки, представниками відповідача у домоволодінні позивача були виявлені порушення, про що було складено відповідний акт, який складено з порушеннями вимог підпунктів 4.4, 4.5, 4.6 пункту 4 Методики, тому нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі такого акта, а також відключення домоволодіння позивача як споживача з електропостачення від електричної мережі є протиправними.

Проте з такими висновками погодитись неможливо, виходячи з наступного.

Частиною четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову.

Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення зазначених правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії.

Рішення комісії з розгляду актів оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення Правил.

У разі причетності споживача до порушення зазначених правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти зазначених правил та Методики.

Задовольняючи позовні вимоги, апеляційний суд не перевірив усіх доводів сторін та не надав належної правової оцінки поданим ними доказам, зокрема змісту акта та схеми електропостачання споживача, якими підтверджується самовільне підключення до електричної мережі поза засобами обліку, не взяв до уваги того, що позивачем після того як комісією відповідача було розглянуто такий акт та нараховано суму збитків, спричинених позивачем відповідачу, позивач подав заяву про реструктуризацію такої заборгованості та сплатив частину боргу, тобто визнав свої протиправні дії, а також не врахував того, що акт вважається дійсним навіть у випадку не підписання його споживачем при умові, що такий акт підписано трьома представниками енергопостачальника, у зв`язку з чим не сприяв всебічному й повному з`ясуванню дійсних обставин справи, що мають юридичне значення для її вирішення, допустив неповноту у з`ясуванні таких обставин та дійшов передчасного висновку про те, що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними.

Ураховуючи, що фактичні обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, судом повністю не встановлено, а тому судове рішення не відповідає вимогам статті 263 ЦПК України щодо законності й обґрунтованості, що в силу статті 411 ЦПК України є підставою для його скасування з передачею справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 400, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Київобленерго» задовольнити частково.

Ухвалу Апеляційного суду Київської області від 18 травня 2017 року скасувати, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття.

З моменту прийняття постанови судом касаційної інстанції скасоване рішення суду апеляційної інстанції втрачає законну силу та у подальшому виконанню не підлягає.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий М. Є. Червинська

Судді: С. Ю. Бурлаков

А. Ю. Зайцев

В. М. Коротун

В. П. Курило