Справа № 652/955/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2019 року суддя Високопільського районного суду Херсонської області Дамчук О.О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про зняття арешту з нерухомого майна.

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про зняття арешту з нерухомого майна, в якій просить зняти арешт з нерухомого майна, належного йому шляхом зняття арешту з майна, що було винесено на підставі постанови про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження № 23640886 від 29.11.2017 року.

Вивчивши матеріали заяви, приходжу до висновку про необхідність її залишення без руху з наступних підстав.

Згідно з ч. 2 ст. 30 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

Також, відповідно до п. 6 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року № 5: позови про зняття арешту з нерухомого майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини (виключна підсудність). Якщо майно розташоване або знаходиться у різних районах міста чи в різних містах, то позов пред`являється до одного із судів за вибором позивача, але за місцезнаходженням основної частини майна, вартість якої перевищує вартість тих, що знаходяться в інших районах чи місцевостях.

Заява про зняття арешту з майна може бути пред`явлена власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» №5 від 03.06.2016 роз`яснено, що відповідачами у справі про зняття арешту з майна є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення, однак заявником інших осіб в заяві не зазначено, в порушення п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України.

У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

Враховуючи викладене позивачу необхідно надати докази наявності в нього рухомого та нерухомого майна та вказати, яке саме нерухоме та рухоме майно за ним значиться та його місцезнаходження.

Крім того, з інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єктів вбачається, що арешт накладено на невизначене майно, та нерухоме майно на даний час перебуває під арештом, проте не вказує яке саме майно, тому суд позбавлений можливості вирішити питання щодо визначення підсудності та відкриття провадження у справі.

Також встановлено, що заявником сплачено судовий збір не в повному обсязі, оскільки відповідно до ст. 4 ч. 2 п. 1.2 Закону України «Про судовий збір» в разі подання до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору обчислюється, як 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 768,40 грн., заявником же сплачено 384,20 грн., у зв`язку з чим недоплата судового збору складає 384,20 грн.

Крім цього заявник повинен був звернутися до суду з позовною заявою, яка повинна відповідати вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, ст. 185 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про зняття арешту з нерухомого майна - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків. Даний строк не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали позивачем, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О.Дамчук