Справа № 541/1439/17
Провадження № 8/541/1/2019
У Х В А Л А

26 березня 2019 року м.Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області в складі:

головуючої судді Андрущенко-Луценко С.В.,

за участю секретаря судового засідання Калініченко Л.О.,

заявника ОСОБА_1,

представника заявника ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Миргороді заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 02.10.2017 року за нововиявленими обставинами по справі №541/1439/17 за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа: Миргородська міська рада, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 02.10.2017 заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин задоволено. Встановлено факт про те, що ОСОБА_3, яка померла 18 березня 2017 року являлася троюрідною тіткою ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2.

05.07.2017 ОСОБА_1 звернувся до Миргородського міськрайонного суду із заявою про перегляд вищезазначеного рішення за нововиявленими обставинами, оскільки на час розгляду вказаної справи ОСОБА_1 достовірно не було відомо, що він є двоюрідним племінником ОСОБА_3.

Свою заяву ОСОБА_1 мотивував тим, що йому стало відомо, що рідною бабусею ОСОБА_3 та його матері - ОСОБА_4 є ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, яка приїхала в місто Миргород з селища Конишевка Курської області, померла 17.05.1970 року і похована в місті Миргороді.

ОСОБА_5 спочатку була заміжня за ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4, сином яких є ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_5 - батько ОСОБА_4 матері ОСОБА_1. В 1900 році ОСОБА_6 помер.

ОСОБА_5 вдруге була заміжня за рідним братом померлого ОСОБА_6 - ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_6, донькою яких є ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_7, - мати ОСОБА_3.

Таким чином, заявник ОСОБА_1 є двоюрідним племінником ОСОБА_3, яка померла 18.03.2017 року.

25 вересня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Миргородського міського нотаріального округу ОСОБА_10 з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_3, останній відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину, мотивуючи тим, що троюрідні племінники не є спадкоємцями за законом.

Не скасоване на даний час рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області у справі №541/1439/17 не дає мені можливості заявнику, із застосуванням знайдених нещодавно документів, довести, що насправді він є двоюрідним племінником ОСОБА_3.

Просив суд: розглянути заяву про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 02 жовтня 2017 року у справі №541/1439/17 та скасувати його; ухвалити нове рішення, яким встановити факт про те, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_8, яка померла 20.03.2017 року, являлася двоюрідною тіткою ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_9.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 заяву підтримав, просив її задовольнити.

Заінтересована особа Миргородська міська рада в судове засідання свого представника не направила, розгляд справи просила провести у відсутність представника, у вирішенні справи покладалася на розсуд суду (а.с.127).

Свідок ОСОБА_11, пояснила, що є дружиною заявника. Їй достовірно відомо, що заявник племінник ОСОБА_3, але не рідний двоюрідний чи троюрідний, точно не знає. В січні 2019 в квартирі ОСОБА_3 в книзі знайшли свідоцтво про смерть ОСОБА_5, фотокартки.

Свідок ОСОБА_12, заявила, що з ОСОБА_3 проживала в одному будинку близько 13 років. Останнім часом спілкувалися рідко. У вересні 2018 року, під час зустрічі з ОСОБА_1, дізналася, що ОСОБА_3 померла. Запитала у нього, хто успадкував квартиру, на що заявник відповів, що є проблеми зі спадкуванням, оскільки він троюрідний племінник. З розповіді ОСОБА_3 їй відомо, що мати ОСОБА_1 - ОСОБА_4, та ОСОБА_3 двоюрідні сестри. ОСОБА_3 при житті називала ОСОБА_1 своїм племінником.

Свідок ОСОБА_13 пояснила, що проживала з ОСОБА_3 у одному будинку, знайома з нею з 2010 року. Бачила, як до ОСОБА_3 приходив ОСОБА_1 та допомагав їй. Вона називала його племінником. Яким саме племінником приходився заявник ОСОБА_3 двоюрідним чи троюрідним, вона не знає.

Суд, заслухавши пояснення заявника, представника заінтересованої особи, показання свідків, дослідивши та проаналізувавши письмові докази по справі приходить до висновку, що заява не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може: відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

Частиною першою статті 423 ЦПК України передбачено, що рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, відповідно до ч.2 ст.423 ЦПК України, є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвело ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Зазначена норма містить вичерпні підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами.

Відповідно до роз'яснень, які містяться у п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30 березня 2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами», які є чинними, нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Отже, долучені заявником до матеріалів заяви документи та відомості, надані архівним відділом адміністрації Конишівського району Курської області РФ, та покази свідків, не спростовують факти, покладені в основу рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 02.10.2017.

ОСОБА_1, звертаючись до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_1І, як між троюрідною тіткою та племінником, просив визнати факт родинних відносин по родинній лінії матері ОСОБА_4, при цьому стверджуючи, що дід покійної ОСОБА_4 (ОСОБА_14І.) ОСОБА_6, та дід покійної ОСОБА_3 ОСОБА_8, є рідними братами.

В той же час, при зверненні до суду з заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, заявник стверджує , що ОСОБА_3 являється одночасно і двоюрідною тіткою ОСОБА_1, оскільки, рідною бабусею ОСОБА_3 та його матері ОСОБА_4 є ОСОБА_5, яка спочатку була заміжня за ОСОБА_6, сином яких є ОСОБА_7, батько ОСОБА_4 його матері.

Після смерті ОСОБА_15, ОСОБА_5 вдруге була заміжня за рідним братом померлого ОСОБА_15 ОСОБА_16, донькою яких є ОСОБА_9 мати ОСОБА_3.

З прослуханого судом, при розгляді справи за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, звукозапису судового засідання по справі №2-о-46/08 за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин вбачається, що допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_3 визнавала свої родинні відносини із заявником ОСОБА_1, а саме при допиті, в якості свідка, особисто зазначала, що приходиться йому троюрідною тіткою.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що обставини на які посилається заявник як на нововиявлені, в розглядуваному випадку, не є такими, оскільки вони не входять до переліку обставин, які передбачені ст.423 ЦПК України, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Тому, обставини на які посилається заявник не вважаються нововиявленими обставинами та не тягнуть за собою підстав для перегляду винесеного рішення за нововиявленими обставинами, оскільки вони не впливають на мотиви суду, щодо наявності підстав для задоволення заяви про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_1, як між троюрідною тіткою та племінником.

Відповідно до ч.5 ст.423 ЦПК України, при перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Крім того, як вбачається зі змісту заяви, встановлення факту про те, що ОСОБА_3 являється двоюрідною тіткою ОСОБА_1, заявнику необхідно для оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3.

Однак, відповідно до положень ст.1265 ЦК України, у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що заява про перегляд рішення за нововиявленими обставинами є необґрунтованою, а тому в її задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 423, 425, 429 ЦПК України, -

у х в а л и в :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 02.10.2017 року за нововиявленими обставинами по справі №541/1439/17 за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа: Миргородська міська рада, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду на протязі пятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подачі апеляційних скарг через Миргородський міськрайонний суд Полтавської області.

Повний текст ухвали складено 29 березня 2019 року.

Суддя: ОСОБА_17