У Х В А Л А

28 березня 2019 року

м. Київ

справа № 760/7793/16-ц

провадження № 61-4415ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сімоненко В. М. розглянув касаційну скаргу Міністерства аграрної політики та продовольства України на постанову Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Українського науково-дослідного інституту продуктивності агропромислового комплексу, третя особа - Міністерство аграрної політики та продовольства України про стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу у зв'язку із затримкою видачі трудової книжки,

ВСТАНОВИВ:

19 березня 2019 року Міністерства аграрної політики та продовольства України звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 рокуз пропуском строку на касаційне оскарження.

Згідно із частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

В своїй касаційній скарзі скаржник зазначає, що постанову Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року отримана лише 20 лютого 2019 року.

Згідно із частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З огляду на те, що касаційна скарга Міністерства аграрної політики та продовольства України подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і скаржник не порушує питання про поновлення цього строку касаційна скарга підлягає залишенню без руху.

Отже, заявнику необхідно подати суду клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Згідно із частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Крім того, до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Так, згідно з пунктом 7 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду скаржник має сплатити судовий збір в розмірі 200 відсотків скарги, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 цього Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Як вбачається з оскаржуваного судового рішення позивачем було заявлено до суду вимогу про стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу у зв'язку із затримкою видачі трудової книжки, тобто вимога майнового характеру, які не підпадають під дію положень статті 5 Закону «Про судовий збір» та обкладаються судовим збором.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, що діяла на час подання позову, за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» установлено що з 1 січня 2016 року розмір мінімальної заробітної плати становить 1378,00 грн.

Враховуючи те, що судом апеляційної інстанції вирішено стягнути з Українського науково-дослідного інституту продуктивності агропромислового комплексуна користь позивача 466 545,71 грн. середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу у зв'язку із затримкою видачі трудової книжки, то ціна позову у цій частині вимоги складає 4 665 грн. Тому розмір судового збору за подання та розгляд касаційної скарги становить 9 330 грн (4 665 грн?200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України

У Х В А Л И В :

Касаційну скаргу Міністерства аграрної політики та продовольства України на постанову Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 рокузалишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Сімоненко