Справа №487/4575/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2019 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Ус О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до компанії «SALUTA SHIPPING LTD», «SAILTRADE DENIZCILIC», Товариства з обмеженою відповідальністю "Транспортний судноплавний менеджмент» про стягнення заробітної плати, компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків її виплати,-

В С Т А Н О В И В:

25 жовтня 2019 року до Херсонського міського суду Херсонської області надійшла заява ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Сукачов Є.С. про стягнення заборгованості по заробітній платі в розмірі 8352 доларів США (261078,78 грн.) та компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням термінів її виплати в розмірі 119428,00 грн. Вимоги обґрунтовані нормами КЗпП України, а саме: ст. ст. 21, 115, 116, а також Законом України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати», Законом України «Про оплату праці», Постановою КМ № 159 від 21.02.2001 року.

Ухвалою Заводського районного суду м. Миколаєва від 23.09.2019 року цивільну справу передано за підсудністю до Херсонського міського суду Херсонської області.

За протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.10.2019 року головуючим у справі визначена суддя Ус О.В.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана

Враховуючи вказане, суд зобов`язаний прийняти справу до свого провадження.

Встановлено, що провадження у справі не відкривалось.

Виходячи з найменування відповідача та зазначення його місцезнаходження англійською мовою, останній є іноземним елементом.

За приписами ч.1 ст. 497 ЦПК України підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Частиною 1 ст. 496 ЦПК України передбачене право іноземців, осіб без громадянства, іноземних юридичних осіб, іноземних держав та міжнародних організації (далі - іноземні особи) звертатися до судів України для захисту своїх прав, свобод чи інтересів.

В даному випадку до суду звернувся громадянин України.

Закон України «Про міжнародне приватне право» від 23.06.2005 р. № 2709-IV (далі Закон № 2709-IV), а саме п.3 ч.1 ст. 2 визначає, що цей Закон застосовується до таких питань, що виникають у сфері приватноправових відносин з іноземним елементом: підсудність судам України справ з іноземним елементом.

За ч.1 ст. 3 Закону № 2709-IV визначено, якщо міжнародним договором України передбачено інші правила, ніж встановлені цим Законом, застосовуються правила цього міжнародного договору.

Позивачем не зазначено чи укладено з країною, в якій зареєстрований роботодавець міжнародні договори з Україною.

Згідно з ст. 8 КЗпП України трудові відносини громадян України, які працюють за її межами, а також трудові відносини іноземних громадян, які працюють на підприємствах, в установах, організаціях України, регулюються відповідно до Закону України «Про міжнародне приватне право».

Доступ до правосуддя в Україні у трудових спорах, стороною в яких є громадяни, що працюють за межами своїх держав, має свої особливості. Вони, зокрема, полягають у тому, що:

- відповідні приватнотрудові правовідносини регулюються законодавством держави, в якій здійснено працевлаштування (наймання) працівника, та чинними міжнародними договорами України;

- на основі примату міжнародного права положення таких договорів застосовуються у порядку, передбаченому для норм національного законодавства, у тому числі і в частині визначення права тієї чи іншої держави як регулятора відповідних правовідносин;

- визначення підсудності судам України цивільних справ у трудових спорах, стороною в яких є громадяни, що працюють за межами своїх держав, здійснюється з урахуванням підстав, визначених положеннями ст. ст. 75, 76 Закону України «Про міжнародне приватне право».

Стаття 1 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» до категорії іноземних суб`єктів господарської діяльності відносить таких суб`єктів, що мають постійне місцезнаходження або постійне місце проживання за межами України. При цьому під постійним місцезнаходженням іноземного суб`єкта господарської діяльності розуміється місцезнаходження його офіційно зареєстрованого головного органу управління.

Свою діяльність на території України іноземні юридичні особи можуть здійснювати через належним чином оформлені представництва.

Відповідно до ст. 53 Закону України «Про міжнародне приватне право» трудові відносини громадян України, які працюють за кордоном, регулюються правом України у разі, якщо: громадяни України працюють у закордонних дипломатичних установах України; громадяни України уклали з роботодавцями - фізичними або юридичними особами України трудові договори про виконання роботи за кордоном, у тому числі в їх відокремлених підрозділах, якщо це не суперечить законодавству держави, на території якої виконується робота; це передбачено законом або міжнародним договором України.

За ст. 76 Закону України «Про міжнародне приватне право» суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом у таких випадках:

1) якщо сторони передбачили своєю угодою підсудність справи з іноземним елементом судам України, крім випадків, передбачених у статті 77 цього Закону;

2) якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи - відповідача;

3) у справах про відшкодування шкоди, якщо її було завдано на території України;

4) якщо у справі про сплату аліментів або про встановлення батьківства позивач має місце проживання в Україні;

5) якщо у справі про відшкодування шкоди позивач - фізична особа має місце проживання в Україні або юридична особа - відповідач - місцезнаходження в Україні;

6) якщо у справі про спадщину спадкодавець у момент смерті був громадянином України або мав в Україні останнє місце проживання;

7) дія або подія, що стала підставою для подання позову, мала місце на території України;

8) якщо у справі про визнання безвісно відсутнім або оголошення померлим особа мала останнє відоме місце проживання на території України;

9) якщо справа окремого провадження стосується особистого статусу або дієздатності громадянина України;

10) якщо справа проти громадянина України, який за кордоном діє як дипломатичний агент або з інших підстав має імунітет від місцевої юрисдикції, відповідно до міжнародного договору не може бути порушена за кордоном;

11) якщо у справі про банкрутство боржник має місце основних інтересів або основної підприємницької діяльності на території України;

12) в інших випадках, визначених законом України та міжнародним договором України.

За ст. 77 Закону України «Про міжнародне приватне право» підсудність судам України є виключною у таких справах з іноземним елементом:

1) якщо нерухоме майно, щодо якого виник спір, знаходиться на території України;

2) якщо у справі, яка стосується правовідносин між дітьми та батьками, обидві сторони мають місце проживання в Україні;

3) якщо у справі про спадщину спадкодавець - громадянин України і мав в ній місце проживання;

4) якщо спір пов`язаний з оформленням права інтелектуальної власності, яке потребує реєстрації чи видачі свідоцтва (патенту) в Україні;

5) якщо спір пов`язаний з реєстрацією або ліквідацією на території України іноземних юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців;

6) якщо спір стосується дійсності записів у державному реєстрі, кадастрі України;

7) якщо у справах про банкрутство боржник був створений відповідно до законодавства України;

8) якщо справа стосується випуску або знищення цінних паперів, оформлених в Україні;

9) справи, що стосуються усиновлення, яке було здійснено або здійснюється на території України;

10) в інших випадках, визначених законами України.

Право, що підлягає застосуванню до приватноправових відносин з іноземним елементом, визначається відповідно до ч.1 ст. 4 Закону № 2709-IV згідно з колізійними нормами та іншими положеннями колізійного права цього Закону, інших законів, міжнародних договорів України.

Колізійні норми щодо трудових відносин регулюються Розділом VIII вказаного вище Закону:

- відповідно до ч.1 ст. 52 до трудових відносин застосовується право держави, у якій виконується робота, якщо інше не передбачено законом або міжнародним договором України. Позивачем не надано українському суду відомостей про те, що робота позивачем виконувалася на території України.

- трудові відносини громадян України, які працюють за кордоном, регулюються правом України за ч.1 ст. 53 в разі, якщо: 1) громадяни України працюють у закордонних дипломатичних установах України; 2) громадяни України уклали з роботодавцями - фізичними або юридичними особами України трудові договори про виконання роботи за кордоном, у тому числі в їх відокремлених підрозділах, якщо це не суперечить законодавству держави, на території якої виконується робота; 3) це передбачено законом або міжнародним договором України. Позивачем не надано обґрунтування щодо застосування до його трудових відносин КЗпП України з врахуванням вказаної норми.

За ст. 4 Конвенції про трудові права моряків від 24 червня 1926 року № 22 відповідно до національного законодавства треба вживати належних заходів для забезпечення того, щоб у договорі не передбачалось положення, внаслідок якого сторони заздалегідь погоджувалися б відхилитися від звичайних правил щодо компетенції судових установ. Ця стаття не може тлумачитись як така, що заперечує можливість звернутися до арбітражу.

Згідно з ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Враховуючи викладене, розгляд судами України справи в порядку цивільного судочинства не можна вважати правильним, коли такий вказаний спір з іноземним елементом не підлягає розгляду в судах України.

Зазначена правова позиція викладена в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 06.08.2014 року № 6-19470св14.

Крім того, Згідно п. 16.1 Контракту, укладеному між позивачем та Судновласником у разі виникнення спору, пов`язаного з виконанням контракту, останні підлягають врегулюванню шляхом прямих переговорів, у випадку недосягнення угоди спір підлягає розгляду в суді за місцем знаходження судновласника у відповідності до національного законодавства.

Судновласник є юридичною особою, що зареєстрована у Турецькій Республіці.

Визначення у позовній заяві відповідачем ТОВ «Транспортний судноплавний менеджмент» суд вважає штучною зміною підсудності справи, оскільки останній не може бути належним відповідачем у справі.

Питання підсудності справи Херсонському міському суду Херсонської області може бути вирішено в підготовчому засіданні, оскільки за п.1 ч.1 ст. 255 ЦПК України суд повноважний прийняти ухвалу про закриття провадження у справі у випадку, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (правовий висновок Великої Палати Верховного Суду - якщо справа не підлягає розгляду за будь-якими видами судочинства).

При постановленні ухвали про прийняття заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, судом за п. 4 ч.2 ст. 187 ЦПК України вирішується питання за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатись справа.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Крім того, суд звертає увагу сторін на те, що за приписами ч.1-ч.3 ст. 83 ЦПК України обов`язком позивача є подання доказів разом з позовною заявою, а відповідачем разом з поданням відзиву на позов. Тобто, вказаною нормою встановлений строк подачі доказів. Подання доказів з порушенням вказаного строку до розгляду судом не приймаються, якщо особа, що їх подає обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від її волі, що встановлено ч.8 ст. 83 ЦПК України.

Суд не бере до уваги докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи за приписами ч.9 ст. 83 ЦПК України.

Суд вважає необхідним визнати явку позивача та його представника в судове засідання обов`язковою для з`ясування питання щодо підсудності та надіслання судового доручення до Турецької Республіки.

З метою виконання вимог передбачених ч. 1 ст. 189 ЦПК України, суд вважає за необхідне розпочати підготовче провадження та призначити підготовче засідання у справі.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 11, 12, 19, 27, 28, 83, 175, 176, 177, 185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Відкрити провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до компанії «SALUTA SHIPPING LTD», «SAILTRADE DENIZCILIC», Товариства з обмеженою відповідальністю "Транспортний судноплавний менеджмент» про стягнення заробітної плати, компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків її виплати.

Визнати явку позивача та його представника в підготовче засідання обов`язковою.

Розгляд справи призначити в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання у приміщенні Херсонського міського суду Херсонської області (м. Херсон, вул. Маяковського, 6/29, зал № 607) на 17.12.2019 року на 13-00 год.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач, у відповідності до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, має право у строк для подання відзиву пред`явити зустрічний позов.

Роз`яснити позивачеві, що у разі отримання відзиву на позову заяву, позивач має право у відповідності до ст.179 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення відзиву на позову заяву, надати відповідь на відзив, з дотриманням правил встановлених ч.3-5 ст. 178 ЦПК України. Копія відповіді на відзив та доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду.

Роз`яснити відповідачеві, що у разі отримання відповіді на відзив, відповідач має право у відповідності до ст.180 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення відповіді на відзив, надати заперечення на відповідь на відзив, з дотриманням правил встановлених ч.3-5 ст. 178 ЦПК України. Копія заперечень та доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) заперечень до суду.

Роз`яснити, що у випадку ненадання відзиву, відповіді на відзив, заперечень та доказів на підтвердження обставин на які в них здійснюється посилання, справа може бути розглянута за наявними в ній матеріалами.

Копію зазначеної ухвали направити позивачу.

Копію зазначеної ухвали, копію позовної заяви з копіями доданих до неї додатками, ухвалою про відкриття провадження у справі направити відповідачу.

Повідомити учасників справи про можливість отримання інформації щодо справи на веб-сторінці офіційного веб-порталу судової влади України за адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2125.

Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду у частині відкриття провадження по справі у зв`язку з порушенням правил підсудності, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Херсонський міський суд Херсонської області.

СуддяО. В. Ус