З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
29 березня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді Орєхова О. І. ,
за участі секретаря Сокур О. В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному провадженні в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за позовною заявою приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення коштів за не облікову електроенергію, -
05.12.2018 року позивач приватне акціонерне товариство «Київобленерго» звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення коштів за не облікову електроенергію, посилаючись на наступні обставини.
Згідно ч. 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Енергопостачання квартири АДРЕСА_1, здійснюється на підставі укладеного з відповідачем ОСОБА_2 про користування електричною енергією № 200018129 від 02.09.2013 р. Згідно п.п. 5 п. 11. ОСОБА_2, відповідач зобовязався не порушувати фазування приладів обліку. У відповідності до п.п. 7 п. 11. ОСОБА_2, відповідач зобовязується оплачувати рахунки за електроенергію в терміни, передбачені п.16 ОСОБА_2. При виконанні даного ОСОБА_2 зобовязується керуватися нормативними документами та діючими законодавчими актами, що врегульовують діяльність , щодо користування електричною енергією.
Технічною перевіркою 16.07.2018 р., працівниками енергопостачальника було виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ), затверджених Постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 р., що набрали чинності з 11.06.2018 року: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку відкритим способом. За підсумками перевірки складено акт № К 0039776. Споживач ОСОБА_1 від дачі пояснень та підпису акта відмовилася.
Просили суд розглядати дану справу за правилами спрощеного позовного провадження, стягнути з відповідача на користь ПрАТ «Київобленерго»: 7 721,09 грн. вартості безобліково використаної електроенергії та 1762,00 грн. судового збору ( а. с. 2-4 ).
Ухвалою судді від 11.01.2019 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням ( викликом ) сторін ( а. с. 20-21 ).
В судове засідання представник позивача ПАТ «Київобленерго» ОСОБА_3, який діє на підставі довіреності ( а. с. 27 ) не зявився, надав заяву про розгляд справи у відсутність представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та проти винесення заочного рішення не заперечує ( а. с. 25-26 ).
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не зявилася, повідомлена належним чином у відповідності до вимог п. 2 ч. 1 ст. 131 ЦПК України.
Жодних заяв та клопотань з боку відповідача на адресу суду не надходило, як і не надходило відзиву на позовну заяву позивача.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Отже, оскільки сторони не зявилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Ухвалою суду від 29.03.2019 року постановлено провести заочний розгляд справи у вищезазначеній цивільній справі.
Стаття 280 ЦПК України визначає, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача ПАТ «Київобленерго» підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин,крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин.
Встановлено, що енергопостачання квартири АДРЕСА_1, здійснюється на підставі укладеного з відповідачем ОСОБА_1 договору про користування електричною енергією № 200018129 від 02.09.2013 року ( а. с.6-7 ).
Згідно п.п. 5 п. 11. вказаного ОСОБА_2, відповідач зобовязався не порушувати фазування приладів обліку.
У відповідності до п.п. 7 п. 11. цього ОСОБА_2, відповідач зобовязується оплачувати рахунки за електроенергію в терміни, передбачені п.16 ОСОБА_2. При виконанні даного ОСОБА_2 зобовязується керуватися нормативними документами та діючими законодавчими актами, що врегульовують діяльність, щодо користування електричною енергією.
Встановлено, що технічною перевіркою 16.07.2018 року, працівниками енергопостачальника було виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ), затверджених Постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 року, що набрали чинності з 11.06.2018 року, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку відкритим способом, де за підсумками перевірки було складено акт № К 0039776 ( а. с. 8-9 ). Споживач ОСОБА_1 від дачі пояснень та підпису вказаного акту відмовилася.
На підставі акту № К 039776 від 16.07.2018 року комісією було складено протокол № 053 про порушення Правил користування електроенергією у споживача ( а. с. 11 ) та комісія дійшла до висновку, що Акт підлягає розрахунку згідно п. 5.5.5 ПРРЕЕ ( ПКЕЕн ), п. 3.1.5 Методики.
Згідно наявного в матеріалах справи розрахунку обсягу та вартості необлікової електричної енергії згідно затвердженої методики Постановою НКРЕ від 04.05.2006 року за № 562 із останніми змінами та доповненнями від 14.10.2010 року № 1338, сума збитку складає 7 721,09 гривень.
Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом (ст. 13 ЦПК України).
Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно вимог ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до Постанови НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 «Про затвердження правил роздрібного ринку електричної енергії» ( надалі ПРРЕЕ) з 11 червня 2018 року набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії та постанова Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 «Про затвердження Правил користування електричною енергією» (із змінами) втратила чинність.
Згідно підпункту 20 п.5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобовязаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу ( основному споживачу ), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Згідно п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобовязаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Згідно п 5.5.5. ПРРЕЕ, відповідач зобовязаний: дотримуватися вимог нормативно- технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.
Отже, згідно ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», відповідач, як споживач електричної енергії несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією, зокрема за невідповідність схеми живлення вимогам нормативно- технічних документів та споживання електричної енергії без засобів обліку.
Відповідно до п.8.2.4 ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.
У відповідності з п. 3.2 Методики, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акту про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПРРЕЕ процедури.
Отже, такий акт було складено 16 липня 2018 року за присутності споживача. Так, відповідно до прийнятого рішення оформленого протоколом № 053 від 06.08.2018 року було нараховано суму збитків завданих порушенням енергопостачальнику.
Згідно п. 8.2.6. ПРРЕЕ та у відповідності з підпунктом 5 п. 3.1, п.п. 3.2, 3.3, 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі Методика), затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006р. /зі змінами/, відповідачу нараховано суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмір 7 721,09 грн.
Встановлено, що 10.10.2018 року відповідачу було направлено претензію, про оплату суми заборгованості по акту порушення від 16.07.2018 року за не обліковану електроенергію ( а. с. 13 ), направлення такої претензії відповідачу підтверджується фіскальним чекам про направлення від 10.10.2018 року.
Так, п. 8.2.7. ПРРЕЕ передбачено, що споживач, має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.
Встановлено, що на сьогодні відповідач не відреагував на претензію позивача, остання залишилася без задоволення.
Згідно п.п. 11 п.5.2.1 ПРРЕЕ електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.
Оскільки, відповідачем було порушено умови ПРРЕЕ щодо безоблікового користування електричної енергією у звязку з чим завдано позивачу збитки, з урахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 є цілком обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи.
Згідно із п. 1 ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача.
Отже, з відповідача на користь позивача ПАТ «Київобленерго» підлягають стягненню понесені позивачем при звернені до суду судові витрати у сумі 1762 гривень, понесення яких документально підтверджується наявною в матеріалах справи квитанцією ( а. с. 16 ).
Одночасно, суд розяснює, що відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 19, 76, 81, 133, 141, 265, 273, 280-289 ЦПК України, Законом України «Про ринок електричної енергії»,
Позовні вимоги приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення за не обліковану електроенергію, - задовольнити.
Стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь приватного акціонерного товариства «Київобленерго» заборгованість за не облікову електроенергію у розмірі 7 721,09 гривень та судовий збір у розмірі 1762 гривень, загалом 9 483,09 гривень ( девять тисяч чотириста вісімдесят три гривні девять копійок ).
Розяснити, що відповідач може звернутися із письмовою заявою про перегляд заочного рішення до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення ( виклику ) учасників справи, копія судового рішення на надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення якщо така адреса відсутня.
Повний текст заочного рішення складено 29 березня 2019 року.
СуддяОСОБА_4