Справа № 495/9206/19
№ провадження 2-во/495/157/19
УХВАЛА

про відмову в задоволенні заяви

"29" жовтня 2019 р. м. Білгород Дністровський

Білгород Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючої одноособово судді Прийомової О.Ю.

за участю секретаря Іванченко А.С.,

розглянувши у відритому судовому засіданні в м. Білгород Дністровському Одеської області заяву позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності та про усунення перешкод в користуванні будовою,

ВСТАНОВИВ:

15 липня 2003 року Білгород-Дністровським районним судом Одеської області ухвалено рішення по цивільній справі позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності ат про усунення перешкод в користуванні будовою.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описки, відповідно до якої зазначає, що рішенням Білгород-Дністровського районного суду Одеської області за ним визнано право вланості на частину будівлі спального корпусу на 24 місця, розташованих на базі відпочинку «Пансіонат Лиман» в смт. Затока Білгород-Дністровського району Одеської області.

В жовтні 2019 року в приміщені Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області він отримав вказане судове рішення.

Однак, в рішенні суду, в абзаці першому його вступної частини помилково зазначено «Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області», замість вірного «Білгород-Дністровський районний суд Одеської області».

На підставі вищевикладеного просить суд виправити вищевказану описку в рішенні суду, вказавши в ньому вірним «Білгород-Дністровський районний суд Одеської області».

У відповідності до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Суд розглядає питання про виправлення описки в рішенні суду без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Матеріалами справи встановлено, що 15 липня 2003 року Білгород-Дністровським районним судом Одеської області ухвалено рішення по цивільній справі позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності та про усунення перешкод в користуванні будовою, яким позовні вимоги задоволено.

У відповідності до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в письмових доказах, такі помилки судом не виправляються. Арифметичні помилки у висновку експерта усуваються шляхом допиту експерта та уточнення ним свого висновку або враховуються судом під час оцінки цього доказу.

Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Отже, обставини викладені позивачем в його заяві про виправлення описки, не мають істотного значення, не викликаю труднощі у виконанні рішення суду, не спотворює тексту рішення суду та не призводить до неправильного його сприйняття.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає в задоволенні заяви відмовити, як в необґрунтованій та такій, що не підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 258, 260, 269, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності та про усунення перешкод в користуванні будовою відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення, (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.

У відповідності до п.п. 15.5 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Білгород-Дністровський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя: