Постанова

Іменем України

27 березня 2019 року

м. Київ

справа № 466/8974/16-ц

провадження № 61-46058св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Синельникова Є. В. (суддя-доповідач), БілоконьО. В., Хопти С. Ф.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

представник позивача - ОСОБА_5,

відповідачі: відділ примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області, державне підприємство «СЕТАМ»,

третіособи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: публічне акціонерне товариство «Універсал Банк», приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу ОСОБА_6,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 на постанову Апеляційного суду Львівської області, у складі колегії суддів: Бойко С. М., Копняк С. М., Ніткевича А. В., від 04 вересня 2018 року.

Короткий зміст позовних вимог

У жовтні 2016 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до

відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області, державного підприємства «СЕТАМ» (далі - ДП «Сетам»), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: публічне акціонерне товариство «Універсал Банк» (далі - ПАТ «Унверсал Банк»), приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Барбуляк Х. М., про визнання недійсними електронних торгів з реалізації предмета іпотеки, визнання протиправним та скасування протоколу проведення електронних торгів, свідоцтва про придбання квартири на електронних торгах та акта державного виконавця.

Позовні вимоги обгрунтовано тим, що під час здійснення виконавчого провадження № 50911814 з примусового виконання виконавчого листа

№ 2-237/10, виданого 31 березня 2011 року Шевченківським районним судом м. Львова, відділом примусового виконання рішень Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області передано на реалізацію предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_1, яка належала позивачу.Вказував, що електронні торги з реалізації належного йому на праві власності та арештованого державним виконавцем майна, яке є предметом іпотеки, проведені з порушенням строків, установлених законом для їх проведення, на підставі звіту про оцінку майна, що втратив чинність, без належного повідомлення його, як боржника у виконавчому провадженні, та без публікації у друкованих засобах масової інформації про проведення третіх електронних торгів. Зазначав, що порушення строків проведення електронних торгів та реалізація майна на підставі нечинного звіту про оцінку майна призвело до реалізації майна за ціною, що не відповідає його об'єктивній вартості, позбавило його можливості погасити кредитну заборгованість у повному обсязі перед стягувачем за рахунок іпотечного майна. Відсутність публікації про реалізацію майна у друкованих засобах масової інформації, на переконання позивача, виключило можливість ознайомлення з інформацією про передане на реалізацію майно та дату проведення торгів широким колом осіб та, відповідно, можливість залучення до електронних торгів більшої кількості учасників, а відтак, позбавило можливої реалізації предмета іпотеки за ціною більшою, ніж стартова. Зазначив також, що недотримання відповідачами вимог закону про повідомлення боржника про треті торги позбавило його можливості взяти участь у торгах та погасити борг перед кредитором, сплативши різницю між запропонованою ним ціною і розміром невиконаного основного зобов'язання. Переможцем електронних торгів став стягувач

ПАТ «Універсал Банк», який був єдиним учасником третіх торгів, придбавши іпотечне майно за уціненою вартістю, хоча відповідно до статті 49 Закону України «Про іпотеку» мав право залишити за собою іпотечне майно після других торгів за початковою ціною цих торгів.

Посилаючись на зазначені обставини, уточнивши позовні вимоги, позивачпросив суд визнати недійсними електронні торги з реалізації квартири АДРЕСА_1; визнати протиправним та скасувати протокол проведення електронних торгів від 24 вересня

2016 року № 200255; визнати протиправним та скасувати акт про реалізацію нерухомого майна, виданий державним виконавцем відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області 18 жовтня

2016 року; скасувати свідоцтво № НОМЕР_1, видане 25 листопада 2016 року приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу

Барбуляк Х. М.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Шевченківського районного суду м. Львова, у складі судді Донченка Ю. В., від 12 вересня 2017 року позов ОСОБА_4 задоволено.Визнано недійсними результати електронних торгів, оформлених протоколом від 24 вересня 2016 року № 200255, з реалізації квартири АДРЕСА_1. Визнано недійсним протокол проведення електронних торгів від 24 вересня

2016 року № 200255. Визнано недійсним та скасовано акт державного виконавця про проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна від 18 жовтня 2016 року. Визнано недійсним та скасовано свідоцтво про придбання на електронних торгах квартири АДРЕСА_1 від 25 листопада 2016 року № НОМЕР_1, видане приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Барбуляк Х. М.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що спірні електронні торги були проведені на підставі нечинного звіту про оцінку, організатором торгів були порушені строки проведення відповідно других та третіх електронних торгів. Відповідач не надав доказів на підтвердження повідомлення позивача про проведення електронних торгів, оскільки направлення йому повідомлення поштовою кореспонденцією не є підтвердженням належного повідомлення про проведення електронних торгів. Посилаючись на зазначені обставини, суд першої інстанції виходив із наявності підстав для задоволення позову.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Апеляційного суду Львівської області від 04 вересня 2018 року апеляційні скарги відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області, ПАТ «Універсал Банк», ДП «Сетам» задоволено. Рішення суду першої інстанції скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_4 відмовлено.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що під час проведення спірних електронних торгів державним виконавцем та організатором торгів не було порушено порядок їх проведення. На момент внесення організатором торгів у систему інформаційного повідомлення про електронні торги звіт про оцінку майна був чинним. Іпотекодержатель, який є стягувачем у цьому виконавчому провадженні, у законний спосіб набув права власності на арештоване майно. Повідомлення про проведення електронних торгів були направлені боржнику на вказану у виконавчому документі адресу місця його проживання, крім того, вся інформація про торги та їх результати була доступною у мережі Інтернет для всіх спостерігачів за цими торгами через офіційний веб-сайт організатора торгів, а тому відсутні правові підстави для висновку про порушення права боржника на участь в цих торгах.

Короткий зміст касаційної скарги та доводи особи, яка її подала

У касаційній скарзі представник ОСОБА_4 - ОСОБА_5 просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що призначення та проведення других та третіх торгів з реалізації предмета іпотеки відбулось з порушенням встановлених законодавством строків - більше ніж один місяць з дати проведення перших торгів. Електронні торги були проведені на підставі звіту про оцінку майна, який на момент реалізації предмета іпотеки втратив чинність. Державним виконавцем не дотримано процедуру повідомлення іпотекодержателя про можливість залишити за собою нереалізоване майно.

Відзиву на касаційну скаргу не надходило

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 28 листопада 2018 року відкрито касаційне провадження за поданою касаційною скаргою.

20 грудня 2018 року справу передано судді-доповідачу.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Предметом реалізації на спірних електронних торгах є квартира АДРЕСА_1, яка була предметом іпотеки за іпотечним договором, укладеним між ПАТ «Універсал Банк» (іпотекодержателем) та ОСОБА_4 (іпотекодавцем) з метою забезпечення виконання кредитних зобов'язань ОСОБА_4 перед банком (т. 1, а. с. 98).

На примусовому виконанні у відділі примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області знаходиться зведене виконавче провадження ЗВП № 50323005(т. 1, а. с. 85-108).

У процесі виконання зведеного виконавчого провадження ЗВП № липня 2013 року державним виконавцем було описано та арештовано квартиру АДРЕСА_1, про що складено акт (т. 1, а. с. 88).

Постановою державного виконавця від 27 квітня 2015 року було призначено експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання

ОСОБА_7 (т. 1, а. с. 92).

Згідно з висновком про вартість майна від 23 грудня 2015 року, складеним ФОП ОСОБА_7, початкова вартість об'єкта оцінки - квартири АДРЕСА_1 складала 997 143 грн

(т. 1, а. с. 93).

На підставі заяви ОСОБА_4 із запереченнями проти результатів проведеної оцінки майна постановою державного виконавця від 23 лютого 2016 року було призначено експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання ОСОБА_8 для рецензування вказаного вище звіту ФОП ОСОБА_7, який дав позитивний висновок щодо достовірності оцінки у своїй рецензії від 28 березня 2016 року, про що повідомлено боржника (т. 1, а. с. 95-97).

21 квітня 2016 року відділом примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській областібуло направлено на адресу управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області заявку на реалізацію арештованого майна

(т. 1, а. с. 99).

Організатором електронних торгів було визначено Львівську філію

ДП «Сетам».

Перші електронні торги з реалізації спірної квартири були призначені

з 13 червня 2016 року (09:00) по 15 червня 2016 року (22:00) з початковою ціною продажу - 997 143 грн, про що листом від 24 травня 2016 року були письмово повідомлені стягувач, боржник та відділ державної виконавчої служби (т. 2, а. с. 57), однак торги не відбулись у зв'язку з відсутністю допущених учасників, що підтверджується протоколом № 174947, сформованим системою 15 червня 2016 року (т. 1, а. с.100, т. 2, а. с. 65).

Публікацію про перші електронні торги розміщено 26 травня 2016 року у двох друкованих засобах масової інформації: Львівська газета «Ратуша» та газета «Ваш магазин» (т. 2, а. с. 58-60), а також на офіційному веб-сайті

ДП «Сетам» - 23 травня 2016 року (т. 2, а. с. 62-64).

Відповідно до акту державного виконавця від 17 червня 2016 року проведено уцінку арештованого майна на 20% від експертної оцінки і визначено, що початкова ціна квартири для проведення повторних торгів становить 797 714,40 грн (т. 1, а. с. 101, т. 2, а. с. 66).

Повторні електронні торги з реалізації вказаного вище арештованого майна були призначені з 21 липня 2016 року (09:00) по 23 липня 2016 року (22:00) з початковою ціною продажу - 797 714,40 грн, про що листом від 30 червня 2016 року були письмово повідомлені боржник, стягувач та відділ державної виконавчої служби (т. 1, а. с. 103, т. 2, а. с. 68), однак, торги знову не відбулись у зв'язку з відсутністю допущених учасників, що підтверджується протоколом № 185283, сформованим системою 23 липня 2016 року

(т. 1, а. с. 103, т. 2, а. с. 77).

Публікацію про другі електронні торги розміщено у двох друкованих засобах масової інформації: 04 липня 2016 року у газеті «Ваш магазин» та газеті «Львівські оголошення» у випуску № 25 за 06-12 липня 2016 року

(т. 2, а. с. 69-72), а також на офіційному веб-сайті ДП «Сетам» - 01 липня 2016 року (т. 2, а. с. 74-76).

Відповідно до акту державного виконавця від 22 серпня 2016 року повторно проведено уцінку арештованого майна на 50% від експертної оцінки і визначено, що початкова ціна для проведення повторних (третіх) торгів становить 498 571,50 грн (т. 1, а. с. 105, т. 2, а с. 78).

Треті електронні торги з реалізації вказаного вище арештованого майна були призначені з 22 вересня 2016 року (09:00) по 24 вересня 2016 року (22:00) з початковою ціною продажу - 498 571,50 грн, про що листом

від 05 вересня 2016 року були письмово повідомлені боржник, стягувач та відділ державної виконавчої служби (т. 1, а. с. 104, т. 2, а с. 80).

Публікацію про треті електронні торги розміщено у двох друкованих засобах масової інформації: у газеті «Львівські оголошення» № 34 за 07-13 вересня

2016 року (т. 2, а. с. 81-82) та у газеті «Ваш магазин» за 05 вересня 2016 року, а також на офіційному веб-сайті ДП «Сетам» -02 вересня 2016 року

(т. 2, а. с. 84-86).

Відповідно до протоколу № 200255, сформованого системою від 24 вересня 2016 року (22:01:05), про проведення електронних торгів, переможцем торгів з ціновою пропозицією 498 571,50 грн став учасник №17 - ПАТ «Універсал Банк» (т. 1, а. с. 106, т. 2, а. с. 87).

За результатами третіх електронних торгів 18 жовтня 2016 року державним виконавцем складено акт про реалізацію арештованого майна, який затверджено начальником відділу державної виконавчої служби

(т. 1, а. с. 107).

На підставі акту державного виконавця 25 листопада 2016 року приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Барбуляк Х. М.

ПАТ «Універсал Банк» було видано свідоцтво № НОМЕР_1 про право власності на придбану з торгів квартиру та зареєстровано право власності на неї у встановленому законом порядку (т. 1, а. с. 125).

Позиція Верховного Суду

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи касаційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною першою статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цього, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою-третьою, п'ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв'язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає можливість визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону.

Частиною третьою статті 62 Закону України «Про виконавче провадження» № 606-ХІV, який був чинним на момент проведення електронних торгів, передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону.

За частиною першою статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» № 606-ХІV визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки нерухомого майна державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності суб'єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до частини п'ятої статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» № 606-ХІV звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб'єктом оціночної діяльності суб'єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Тобто на момент проведення електронних торгів, у тому числі повторних торгів, для визначення вартості об'єкта оцінки звіт про оцінку майна повинен бути дійсним.

Ураховуючи зазначене, можна зробити висновок про те, що електронні торги повинні були відбутись у межах шестимісячного строку з моменту підписання звіту про оцінку майна. Після збігу цього шестимісячного строку обов'язковою умовою призначення й проведення прилюдних торгів було отримання нового звіту про оцінку майна. Проведення прилюдних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, визнавалось порушенням установлених законодавством правил про порядок реалізації майна на прилюдних торгах, у тому числі правил про визначення стартової ціни реалізації майна, а саме частини п'ятої статті 58 Закону «Про виконавче провадження» № 606-ХІV.

Разом з тим, проведення електронних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, може бути підставою для визнання цих торгів недійсними, лише за умови істотних порушень прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

При розгляді цієї справи позивачем не доведено, що порушення вимог Закону України «Про виконавче провадження», у редакції, чинній на момент проведення електронних торгів, вплинуло на результати торгів, зокрема, що вартість майна, яке реалізовувалося на спірних електронних торгах, підвищилася з огляду на те, що торги були проведені більш ніж через шість місяців з моменту підписання звіту про оцінку реалізованого майна та його рецензування, а також, що внаслідок проведення торгів з порушенням вищевказаних вимог були порушені права і законні інтереси позивача, який оспорює результати торгів, оскільки підставою для пред'явлення позову про визнання електронних торгів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час проведення цих торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Такий висновок викладено у постановах Верховного Суду України

від 29 червня 2016 року у справі № 6-370цс16 та від 12 жовтня 2016 року у справі № 6-1981цс16. Колегія суддів не знаходить підстав для відступлення від цих правових висновків.

Доводи касаційної скарги про проведення повторних електронних торгів з порушенням строку, передбаченого Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 грудня 2015 року № 2710/5, чинного на час проведення спірних електронних торгів, не можуть бути взяті до уваги, оскільки позивачем не доведено, що зазначені порушення вплинули на результати електронних торгів.

Верховний Суд погоджується із висновками суду апеляційної інстанції про відсутність підстав для задоволення позову, оскільки позивач не надав будь-яких доказів порушення його прав. Посилання заявника на те, що державним виконавцем не дотримано процедуру повідомлення іпотекодержателя про можливість залишити за собою нереалізоване майно після перших й других електронних торгів є необґрунтованими, оскільки іпотекодержатель на підставі статті 49 Закону України «Про іпотеку»

(у редакції, чинній на час спірних правовідносин) має право, а не зобов'язаний, набути у власність предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна.

Верховний Суд враховує, що боржник знав про існування зведеного виконавчого провадження щодо примусового стягнення з нього великої суми заборгованості, про передачу спірної квартири на реалізацію, про проведення електронних торгів, проте не вчинив дій по погашенню заборгованості за кредитним договором.

Доводи касаційної скарги, які є аналогічними викладеним у позовній заяві та апеляційній скарзі, аргументована відповідь та оцінка яким надана судом апеляційної інстанції, не дають підстав для висновку, що оскаржене судове рішення ухвалено із порушенням норм матеріального і процесуального права, зводяться до переоцінки доказів у справі, що відповідно до положень статті 400 ЦПК України знаходиться поза межами повноважень Верховного Суду.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржене судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Постанову Апеляційного суду Львівської області від 04 вересня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді Є. В. Синельников
О. В. Білоконь
С. Ф. Хопта