ВОЛОДИМИР-ВОЛИНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

іменем України

(заочне)

30 жовтня 2019 року м.Володимир-Волинський

Володимир-Волинський міський суд Волинської області в складі:

головуючого судді Лященка О.В.

при секретарі Мазій І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Володимир-Волинський цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням ,-

встановив:

08 серпня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

У позовній заяві покликається на ту обставину, що відповідно до Договору дарування житлового будинку від 09 липня 2019 року та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 09 липня 2019 року № 173175051 їй на праві приватної власності належить житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами АДРЕСА_1 .

У даному будинку також зареєстровані відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 . Жодних родинних стосунків з нею відповідачі не мають.

З лютого 2019 року відповідачі за вказаною адресою не проживають, ніяких витрат по утриманню будинку не несуть, комунальних послуг не оплачує. Реєстрація відповідачів у житловому приміщенні порушує її право як власника у розпорядженні майном та призводить до порушення її житлових прав. За місцем реєстрації відповідачів відсутнє будь-яке їхнє майно чи особисті речі. Вони проживають у інших місцях, де саме, їй невідомо.

Просить суд визнати відповідачів такими, що втратили право на користування жилим приміщенням.

Ухвалою Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 09 серпня 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та призначено підготовче провадження, а ухвалою цього ж суду від 01 жовтня 2019 року підготовче провадження закінчене та призначено справу до судового розгляду.

У судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, подала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить позов задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в судове засідання повторно не з`явилися, хоча про час та місце судового розгляду повідомлялись судом у встановленому законом порядку, відзиву на позов не подали, а тому судом згідно вимог ст. 280 ЦПК України ухвалюється заочне рішення, проти чого позивач не заперечувала.

У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, фіксація судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснювалась, що відповідає положенням ч. 2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно із ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ст. 150 Житлового кодексу України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами АДРЕСА_1 . Дана обставина стверджується Договором дарування житлового будинку від 09 липня 2019 року, посвідченим приватним нотаріусом Нововолинського міського нотаріального округу Волинської області Ушаковою Ю.А., та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 09 липня 2019 року № 173175051.

Відповідно до ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідно до Договору дарування житлового будинку від 09 липня 2019 року та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 09 липня 2019 року № 173175051, з моменту підписання Договору дарування та Державної реєстрації у Державному реєстрі прав та їх обтяжень позивачка ОСОБА_1 набула статусу власника житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , а у ОСОБА_6 право власності на нього припинилося.

Після набуття позивачкою ОСОБА_1 права власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами будь-яких домовленостей чи зобов`язань щодо користування чи інших дій стосовно зазначеного житлового будинку між нею та відповідачами встановлено не було. Відповідачі в розумінні ч.2 ст. 64 ЖК України не є членами сім`ї позивачки, так як не входять в перелік осіб, які можуть бути членами сім`ї, з нею постійно не проживають і спільне господарство не ведуть, а отже, щодо даних спірних правовідносин не може застосовуватися норма, передбачена ч.2 ст. 405 ЦК України.

У відповідністю із правовою позицією Верховного Суду України, висловленою під час розгляду справи № 6-158цс14, аналіз вищенаведених норм дає підстави для висновку про те, що право членів сім`ї власника будинку користуватися цим жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на будинок в особи, членами сім`ї якого вони є; із припиненням права власності втрачається і право користування жилим приміщенням у членів його сім`ї.

Відтак з припиненням права власності ОСОБА_6 на належне йому житлове приміщення, відповідачі втратили право користуванням, незалежно від того, скільки часу та з яких причин вони у ньому були відсутніми.

Таким чином, проаналізувавши зібрані і досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

Понесені позивачем судові витрати, відповідно до ст.141 ЦПК України, суд покладає на відповідачів.

Керуючись ст. ст. 4, 10, 12, 18, 19, 42, 81, 82, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, на підставі ст. 319, 321, 405 ЦК України, суд -

вирішив:

Позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , такими що втратили право користування житловим приміщенням у житловому будинку АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в користь ОСОБА_1 по 192 грн. 10 коп. з кожного витрат по сплаті судового збору.

Позивачем у справі є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживає АДРЕСА_2 .

Відповідачі:

- ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП суду невідомий, зареєстрована у житловому будинку АДРЕСА_1 .

- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП суду невідомий, зареєстрована у житловому будинку АДРЕСА_1 .

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП суду невідомий, зареєстрована у житловому будинку АДРЕСА_1 .

- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП суду невідомий, зареєстрована у житловому будинку АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку для подання заяви про перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення може бути оскаржене до Волинського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий /-/ підпис.

З оригіналом згідно.

Суддя Володимир-Волинського

міського суду О.В. Лященко