Провадження № 2-з/643/115/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.11.2019

01 листопада 2019 року м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова розглянувши заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Акціонерне товариство «Укрсоцбанк», Державний реєстратор Малишев Віталій Валерійович, про забезпечення позову до подання позовної заяви, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник до подання позовної заяви подала до суду заяву про забезпечення позову шляхом: накладення арешту на об`єкт нерухомості: квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер квартири 101); накладення заборони Акціонерному товариству «Укрсоцбанк» () вчиняти будь-які дії щодо квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер квартири 101) спрямовані на вчинення будь-яких правочинів до набрання рішенням законної сили; накладення заборони суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно здійснювати будь- які реєстраційні дії з відчуження об`єкта нерухомості: квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер квартири 101).

В обґрунтування заяви зазначила, що 30 серпня 2017 року між ОСОБА_3 та Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Укрсоцбанк», укладено договір кредиту № 860/13-27/18/3/7-131 про надання на споживчі цілі кредиту в іноземній валюті 77268 швейцарських франків зі сплатою 9,50% річних. В той же день для повного і своєчасного виконання позивачем ОСОБА_4 своїх боргових зобов`язань був укладений договір іпотеки (майнових прав) № 860/14-27/18/3/7-166 з АКБ «Укрсоцбанк», предметом якого є майнові права на незакінчену будівництвом двокімнатну квартиру АДРЕСА_2 . В Московському районному суді м. Харкова знаходяться на розгляді цивільні справи № 643/66/16-14 (головуючий суддя Харченко А.М.) за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про порушення прав споживача як споживача фінансових послуг, визнання недійсними договору споживчого кредитування №860/13-27/18/3/7-131 від 30.08.2007 року та договору іпотеки майнових прав № 860/14-27/18/3/7-166 від 30.08.2007 року; № 643/394/18 (головуючий суддя Єрмак Н.В.) за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за кредитним договором №860/13-27/18/3/7-131 від 30.08.2007 року. Зазначені цивільні справи на даний час перебувають на стадії розгляду.Заявниця набула право власності на квартиру, на підставі рішення виконавчого комітету Московської районної в місті Харкові ради від 09.09.2008 року №293/89, що оформлено свідоцтвом про право власності на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 від 16.01.2009 року, яке зареєстроване 13.02.2009 року Комунальним підприємством "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" за реєстровим номером об`єкту нерухомого майна 26122236. Набуттю права власності на квартиру передувало укладення між ОСОБА_5 та ТОВ фірма «Т.М.М.» 10.01.2006 року договору про пайову участь в будівництві №ДН/162-01-06 житлового будинку по АДРЕСА_3 . Розмір пайового внеску складав 72723 долари США, що на день укладення договору еквівалентно 367251,00 гривні за курсом НБУ. Таким чином, між Заявником та Банком склались правовідносини, в яких позивач є споживачем фінансових послуг, наданих Банком. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 22.12.2018 по цивільній справі № 643/66/16-ц задоволено заяву позивача ОСОБА_6 про забезпечення позову. Постановою Харківського апеляційного суду по справі № 643/66/16-ц (ап. пров. № 22- ц/818/1680/19) від 27.03.2019 року апеляційну скаргу ПАТ «Укрсоцбанк» задоволено та скасовано ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 22.12.2018 року про забезпечення позову Ріфке ( ОСОБА_7 ) 0.0. шляхом заборони здійснювати будь-які реєстраційні дії з відчуження об`єкта нерухомості квартири АДРЕСА_1 . 26 липня 2019АТ «Укрсоцбанк» без будь-яких погоджень (відсутність надання згоди іпотекодавця) в порушення законодавства України про іпотеку та реєстрацію речових прав на нерухоме майно переоформив на себе права власності на Квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 76,90 кв.м., яка на праві власності належала позивачеві, чим порушив майнові права позивача та позбавив права власності позивача на Квартиру, як // єдиного соціального житла в якій позивач зареєстрована до теперішнього часу. У зв`язку із наявністю спору між Заявницею та АТ «Укрсоцбанк» щодо необхідності сплати заборгованості за договором споживчого кредитування та визнання недійсним цього договору, а також іпотечного договору, як похідного від основного, представник позивача зробила запит до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно і отримала 24.10.2019 року та 29.10.2019 року витяг із зазначеного реєстру. Згідно даних Єдиного Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, власником спірної Квартири з 26 липня 2019 року є АТ «Укрсоцбанк» на підставі Рішення про державну реєстрацію та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 26.07.2019індексний номер - 47965134 про реєстрацію права власності за АТ «Укрсоцбанк» , внесеного державним реєстратором Комунального підприємства «РегістрСервіс» Малишевим Віталієм Валерійовичем, номер запису про право власності 32567398, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101. Згідно даних Єдиного Державного реєстру речових прав на нерухоме майно підставою для винесення державним реєстратором, рішення про реєстрацію права власності на Квартиру за АТ «Укрсоцбанк», є іпотечний договір №860/14-27/18/3/7-166, серія та номер: 4437, виданий 30.08.2007р., видавник приватний нотаріус ХМНО Гончаренко Н.Ю.; повідомлення про порушення основного зобов`язання, серія та номер: 13.2- 01/96-10389, виданий 29.11.2018 року, видавник: АТ «Укрсоцбанк». Таким чином, заявник вважає, що її у незаконний спосіб позбавлено права власності на квартиру АДРЕСА_1 , а тому вона має намір звернутися до суду з позовною заявою до АТ «Укрсоцбанк» та державного реєстратора. Вирішуючи питання можливості здійснення перереєстрації права власності на спірну квартиру за АТ ''Укрсоцбанк» державним реєстратором Малишевим В.В. не встановлено безспірність вимог до ОСОБА_6 , надіслання претензії, не встановлено існування заборгованості перед АТ ''Укрсоцбанк", оскільки заборгованість не визначено ні рішенням суду, ні іншими будь-якими належними та допустимими документами. Власником спірної квартири відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно є АТ "Укрсоцбанк", і дана обставина може стати підставою для проникнення до спірної квартири без відома ОСОБА_6 без її дозволу у будь-який час всупереч ЗУ "Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті".й час зареєстрована за АТ ''Укрсоцбанк", яке будь-якої миті може здійснити її перепродаж, подальші дії відповідача можуть зробити розгляд спору неможливим.

Суд, дослідивши матеріали заяви, вивчивши її доводи, приходить до такого.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно приписів п. 1 ч. 1 та ч. 3 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

У ч. 1 п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено судам, що вирішуючи питання щодо застосування певного виду забезпечення позову, суди повинні виходити з того, що наведений у ч. 1 ст. 152 ЦПК перелік видів такого забезпечення не є вичерпним, тому за наявності відповідного клопотання можуть бути застосовані й інші його види, але з урахуванням обмежень, установлених ч. 4 зазначеної статті. Недопустимо забезпечувати позов шляхом зупинення виконання судових рішень, що набрали законної сили.

У п. 4 цієї Постанови зазначено, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, пропорційність.

У статті 11 ЦПК України надано визначення пропорційності у цивільному судочинстві, згідно до якого суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Так, з матеріалів заяви дійсно вбачається спір про право між сторонами, але позивачем не надано жодних доказів того, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Окрім того, у суду відсутні підстави вважати, що виконання імовірного ріщення у даній справі може залежати від встановлення заборони відчуження квартири, за якою збережено статус предмета іпотеки, та реєстрації таких дій, з огляду на заявлені позовні вимоги у цій справі.

Отже, вищезазначене позбавляє дійти висновку про необхідність достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову в майбутньому може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

На підставі викладеного, суд вважає заяву необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 149-153, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Акціонерне товариство «Укрсоцбанк», Державний реєстратор Малишев Віталій Валерійович, про забезпечення позову до подання позовної заяви - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк з дня оголошення ухвали апеляційної скарги.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарги подаються учасниками справи через Московський районний суд м. Харкова.

Суддя О.О. Сугачова