ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
"11" березня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
Головуючого - судді Астахової О.О.,
при секретарі: Якименко Т.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження в м. Києві цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-
Позивач звернувся з позовом до суду про стягнення з відповідача ОСОБА_1 заборгованості за необліковану електричну енергію у розмірі 9 931,29 грн., а також судовий збір у сумі 1762,00 грн.
Мотивуючи вимоги тим, що згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов'язків пов'язаних із провадження діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом.
Відповідач ОСОБА_1 зареєстрована та проживає у АДРЕСА_1 та є споживачем послуг з постачання електричної енергії, що здійснює ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі».
20 жовтня 2016 року під час перевірки працівниками позивача за адресою відповідача виявлено порушення ПКЕЕН, пошкодження пломб Держспоживстандарту (пломби про повірку засобів обліку, пломби заводу виробника), про що складено акт порушень № 048915.
У відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення, та встановлено, що вказаний акт складено правомірно.
Загальна вартість електричної енергії, нарахованої внаслідок порушення боржником ПКЕЕН, проведена за п. 3.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричної енергією за формулою п. 3.1 та становить 9 931,29 грн.
Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 21 вересня 2017 року відмовлено у видачі судового наказу за заявою Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу по стягненню заборгованості з ОСОБА_1.
Оскільки станом на 01 грудня 2018 року відповідач не здійснила оплати нарахованої заборгованості за необліковану електроенергію, це змушує позивача звернутись із даним позовом до суду.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 11 січня 2019 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, розгляд якої проводиться у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Відповідачу був встановлений п'ятнадцятиденний строк з дня вручення вказаної ухвали подати відзив на позовну заяву.
У встановлений судом строк відповідач відзив не подала.
Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, з урахуванням вимог ст.ст. 280-281 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи суд прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», затвердженого 22 грудня 2017 року, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов'язків пов'язаних із провадження діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом (а.с. 9-11, 12-15).
Відповідач ОСОБА_1 зареєстрована у АДРЕСА_2 (а.с. 50) та є споживачем послуг з постачання електричної енергії, що здійснює ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», згідно Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення.
На ім'я ОСОБА_1 відкритий особистий рахунок за користування електричною енергією НОМЕР_1 (а.с. 22-25).
20 жовтня 2016 року під час рейдової перевірки працівниками СВП "Київські електричні мережі" РЕМ «Лівобережний» за адресою відповідача ОСОБА_1 на сходовій клітині, виявлені порушення цілісності приладу обліку або пломб на ньому (а.с.29).
20 жовтня 2016 року представниками постачальника електричної енергії у відсутності відповідача складено Акт про порушення №048915, в якому зазначено, що проведеною перевіркою встановлено порушення ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п.п. 10, 14, 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, а саме: пошкодження пломб «ДП» ( пломби про повірку засобів обліку, пломб заводу виробника), пломби мають чітко виражені сліди від перепломбування сторонім приладом (а.с. 27).
Означені порушення усунуті під час складання акту, що підтверджується актом про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) від 20 жовтня 2016 року до акту №048915 (а.с. 28).
Згідно з Актом проведення експертизи лічильників електроенергії від 27 жовтня 2016 року та з Актом технічного огляду приладу обліку електричної енергії встановлено, що пломби електролічильника споживача ОСОБА_1 пошкоджені. Внаслідок пошкодження пломб держповірки та виробника отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника; метрологічні параметри не відповідають класу точності. Зазначені Акти були складені за відсутності споживача (а.с. 30,31).
Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 21 вересня 2017 року відмовлено у прийнятті заяви Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу по стягненню заборгованості з ОСОБА_1 (а.с.4).
Згідно зі ст.3 Закону України "Про електроенергетику" відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Взаємовідносини між громадянами (фізичними особами-споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, в тому числі порядок укладення договорів та порядок розрахунків за спожиту електричну енергію, регулюються відповідно до Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357. Правила є обов'язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форми власності.
Відповідно до п.53 Правил користування електричною енергією для населення у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.
Як убачається із протоколу №2628 від 16 листопада 2016 року засідання комісії по розгляду акту про порушення №048915 від 20 жовтня 2016 року, на якому відповідач була відсутня (а.с.33) та протоколу №823 від 10 травня 2017 року засідання комісії по розгляду акту про порушення №048915 від 20 жовтня 2016 року, на якому відповідач була присутня (а.с.43), було зроблено розрахунок обліку і вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем правил споживання електроенергії і на засіданні комісії з розгляду акту порушення встановлено, що ОСОБА_1 порушила вказані Правила, завдавши позивачеві матеріальні збитки, шляхом самовільного підключення струмоприймачів та електропроводки до електромережі, поза розрахунковим засобом обліку з порушенням схеми обліку після відключення.
Так, згідно зазначених протоколів комісією було встановлено, що акт про порушення від 20 жовтня 2016 року складено правомірно. Комісією було вирішено провести нарахування згідно з пунктом 3.4 та за формулою 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживання ПКЕЕ(ПКЕЕН). Розмір недоврахованої електроенергії за означеним актом за період з 21 жовтня 2015 по 20 жовтня 2016 року становить 9931,29 грн., що підтверджується розрахунком обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН за актом від 20 жовтня 2016 року №048915 (а.с. 33, 34-36).
На адресу відповідача позивачем було направлено листа з повідомленням про порушення ПКЕЕН від 21 листопада 2016 року за №030/34-3758 (а.с. 37) та 17 травня 2017 року за № 030/34/2675 (а.с. 45-46), якими попереджено, що у разі несплати означеної суми заборгованості, даний спір буде вирішено у судовому порядку. Однак вимоги щодо оплати заборгованості відповідачем виконані не були.
Як убачається з матеріалів справи відповідач не погоджувалась з складаним актом про порушення від 20 жовтня 2016 року та призначення виплат у розмірі 9931,29 грн., у зв'язку з тим, що лічильники знаходяться у загальному коридорі, вони встановлюються, обслуговуються та контролюються співробітниками «Київенерго», тому ОСОБА_1 не несе відповідальності за цілісність чи пошкодження лічильників (а.с. 39, 44).
Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно з п. 10, 11 Правил користування електричною енергією для населення відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі або на інших об'єктах споживача, та пломб на них покладена на споживача електроенергії. У разі встановлення лічильника в квартирі (будинку) або іншому об'єкті споживача енергопостачальником складається акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. При цьому споживач електроенергії зобов'язаний забезпечувати збереження цих приладів обліку та пломб на них (п. 42 Правил).
Відповідальність за збереження поквартирних приладів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організації, у віданні якої перебуває будинок.
Порядок проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів визначається Положенням про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, затвердженим наказом Міністерства палива та енергетики України від 21 червня 2003 року №322, та Інструкцією про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів, затвердженою директором СВП «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго», на підставі зазначеного Положення та інших нормативних актів, якими регулюються питання користування електричною енергією.
Відповідно до п. 1.3.2 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів експертиза лічильників проводиться у разі наявності ознак порушення пломб чи підробки відтиску тавра територіального органу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики або енергопостачальника, втручання в лічильний механізм.
Згідно із п. 2.2 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів зняття та опломбування лічильника, що підлягає експертизі, проводиться у присутності споживача або представника організації, у віданні якої перебуває будинок (у разі встановлення лічильника на сходовій клітці). Аналогічне положення міститься у п. 2.9 Інструкції.
За п. 2.3 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів лічильники, що підлягають експертизі, повинні пломбуватися з використанням пломби, логотип якої містить індивідуальний номер та назву енергопостачальника. Пломба додатково встановлюється у тому самому місці, де встановлена пломба Держспоживстандарту. У разі неможливості встановити пломбу в цьому місці або виявлення пристосувань для заниження показань лічильника лічильник разом з цими пристосуваннями пакується в поліетиленовий пакет і опломбовується в присутності споживача або представника організації, у віддані якої перебуває будинок (у разі встановлення лічильника на сходовій клітці).
Відповідно до п. 2.4 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів після зняття й опломбування лічильника електричної енергії представник енергопостачальника складає акт-повідомлення про направлення на експертизу лічильника електроенергії у двох або, у разі встановлення лічильника на сходовій клітці, трьох примірниках відповідно до форми, наведеної у додатку 1 (по одному для споживача, організації, у віддані якої перебуває будинок, і енергопостачальника). В акті-повідомленні вказуються мета експертизи лічильника та причини, що викликали необхідність її проведення, спосіб пломбування та інше.
Пунктом 2.13 Інструкції про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів також передбачене повідомлення споживача про проведення експертизи.
Згідно із п. 3.3.6 Інструкції про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів подальше проведення судово-криміналістичної експертизи, у разі виявлення ознак пошкодження пломб електропостачальної організації,.
Пункт 3.3.7 Інструкції про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів передбачає в описі експертизи визначення способу заниження роботи приладу.
Згідно з п. 3.3.11 Інструкції про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів передбачено пакування приладу після проведеної експертизи для подальшого зберігання у присутності споживача.
Відповідно до п. 2.5 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів залежно від місця встановлення лічильника, що підлягає експертизі, акт-повідомлення підписується представником енергопостачальника та споживачем або представником організації, у віданні якої перебуває будинок, якщо лічильник установлено на сходовій клітці.
Оскільки лічильник електричної енергії споживача ОСОБА_1 розташований на сходовій клітці, то суд приходить до висновку, що зняття, опломбування та експертиза лічильника електричного приладу була проведена позивачем із порушенням Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів та Інструкції про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів.
Зокрема, при знятті та опломбуванні лічильника не був присутній представник житлової організації (балансоутримувача будинку). При проведенні експертизи споживач та представник житлової організації (балансоутримувача будинку) також були відсутні.
Крім того, всупереч вимогам п. 3.3.7 Інструкції про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів Акт проведення експертизи лічильника електроенергії від 27 жовтня 2016 року не містить опису способу заниження споживачем показань лічильника та вину споживача в цьому.
Відповідно до положень ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Статтями ст. 77-80 ЦПК України визначено поняття належності, допустимості, достовірності та достатності доказів.
Позивачем не надано належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження вини відповідача у пошкодженні пломб приладу обліку електричної енергії та втручання у його роботу з метою заниження показників спожитої електричної енергії, враховуючи, що згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
З матеріалів справи не вбачається факту самовільного втручання саме відповідача в роботу електролічильника та його вини у виникненні заборгованості за необліковану електроенергію.
З огляду на означене, розглядаючи справу виходячи з диспозитивності цивільного судочинства на підставі ст. 13 ЦПК України, оцінюючи належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному і повному з'ясуванні обставин справи, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судовий збір сплачений позивачем при зверненні з позовом до суду не відшкодовується.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 2-5, 11-13, 76-81, 141, 258, 259, 263, 268, 352, 354 ЦПК України, ст.ст. 15, 16, 1166 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, Положенням про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, затвердженим наказом Міністерства палива та енергетики України від 21 червня 2003 року №322, Інструкцією про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів, затвердженою директором СВП «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго», суд -
Позов Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості- залишити без задоволення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити рішення суду до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
С у д д я : О.О. Астахова