КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження №22-ц/824/6321/2019 головуючий у суді ІІ інстанції: Сушко Л.П.
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

28 березня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Сушко Л.П., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_4, на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 11 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, треті особи ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, Деснянський районний відділ державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, Відділ з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації про витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 11 лютого 2019 року у задоволенні позову ОСОБА_4 відмовлено.

Не погодившись із вказаним рішенням ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_4, 21 березня 2019 року подав апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга не може бути прийнята апеляційним судом, і підлягає поверненню особі, яка її подала, з огляду на наступне.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» №1401- VIII від 02 червня 2016, яким внесено зміни до Конституції України та доповнено Основний Закон окремими статтями.

За приписами частин 3 та 4 ст. 131-2 Конституції України (в редакції Закону №1401) виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді, зокрема, у малозначних спорах.

У відповідності до статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Згідно із частиною першою статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до пункту першого частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Відповідно до частини другої статті 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як убачається з матеріалів справи, ціна позову ОСОБА_4 складає 202000,00 грн., що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (192100,00 грн.).

Крім того, позовна заява містить немайнову вимогу про скасування державної реєстрації.

Тому, указану справу не можна віднести до малозначних в силу прямої вказівки процесуального закону.

До апеляційної скарги ОСОБА_3 додав копію довіреності від 27 березня 2017 року.

Разом з тим, до апеляційної скарги додано не було, а матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_3 є адвокатом, зокрема, у справі відсутній ордер, виданий відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

З огляду на викладене, ОСОБА_3 позбавлений права на представництво законних інтересів іншої особи у суді апеляційної інстанції, у тому числі і на звернення із апеляційною скаргою.

Відповідно до пункту першого частини п'ятої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

За таких обставин, апеляційна скарга ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_4, на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 11 лютого 2019 року не може бути прийнята апеляційним судом, і підлягає поверненню особі, яка її подала.

Крім того, апеляційний суд доводить до відома ОСОБА_3, що ОСОБА_4 12 березня 2019 року подала апеляційну скаргу на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 11 лютого 2019 року (а.с.176-230 т.2).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 березня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 11 лютого 2019 року залишено без руху, і надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги (а.с.233-234 т.2).

Дане судове рішення не перешкоджає особі подати належним чином оформлену апеляційну скаргу, разом із доданими до неї письмовими матеріалами та заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, через суд першої інстанції.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Керуючись статтею 357 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_4, на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 11 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, треті особи ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, Деснянський районний відділ державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, Відділ з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації про витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації, повернути особі, яка її подала.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання, і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя

Київського апеляційного суду Л.П. Сушко