Справа № 308/3307/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2019 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради Закарпатської області про встановлення факту, що має юридичне значення ,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 міської ради Закарпатської області про встановлення факту, що має юридичне значення .

Дослідивши матеріали позовної заяви суддя приходить до наступного висновку:

Відповідно п.5 ч.2 до ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення .

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом із тим з дослідженої позовної заяви, додатку що до неї додаються встановлено, позивачем не надано підтвердження того, що ним сплачено судовий збір.

Окрім того, позовна заява не містить клопотання про звільнення від судового збору або відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до положень п.п.4 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору за подачу до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою встановлюються в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2019 року - 1921 гривня.

З огляду на викладене позивачу за звернення до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, з даною позовною заявою слід сплатити суму судового збору, що становить: 384 грн. 20 коп.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів УК у м.Ужгороді/м.Ужгород/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38015610; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача 7002; Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Крім того, в позовній заяві неналежно викладені обставини щодо переліку спадкового майна та місця його знаходження. Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Позивач посилалась на те, що вона є єдиним спадкоємцем за законом четвертої черги, а інших спадкоємців немає, крім того, як сама вона зазначила, їй нотаріусом було повідомлено про необхідність звернення до суду для встановлення вказаного факту.

Крім того, згідно з п.п.2, 23 постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю,постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв'язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

При цьому, позивачем не надано жодного доказу про те, що у померлої ОСОБА_3 та померлого ОСОБА_4 відсутні спадкоємці першої третьої черги, а згідно доданої копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29 березня 2017 року вказується про звернення ОСОБА_1 до нотаріуса щодо видачі свідоцтва про право власності після смерті ОСОБА_3 на квартиру за адресою місця реєстрації позивача, тобто іншою ніж вказується в позовній заяві. Іншої постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії до матеріалів позову не надано.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.318 ЦПК України у заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Так, позивачем зазначених вище вимог не дотримано, оскільки на підтвердження викладених нею в заяві обставин, до заяви не долучено довідку про місце реєстрації померлого ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на момент їх смерті та не надано довідку про склад сімї на час смерті. Крім того, заява не містить відомостей щодо адреси місця спільного проживання заявника разом з померлим в обумовлений у заяві період, також до заяви не долучено доказів, які підтверджують факт спільного проживання заявниці з померлим та ведення ними спільного господарства, окрім пояснень свідків.

Також у заяві не зазначені відомості та не додано доказів щодо відсутності/наявності у заявника та померлого ОСОБА_4 у зазначений вище період укладених шлюбів з іншими особами. Враховуючи що прізвище позивача є відмінним від спадкоємців а відомості про зміну прізвища відсутні. Крім того, відсутні відомості про прийняття спадщини ОСОБА_3 після смерті її чоловіка ОСОБА_4 який помер 10.05.2008 року.

Суддя вважає, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду з врахуванням вимог ст.ст. 175,177 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.ст.185, 260, 293 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради Закарпатської області про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали.

Розяснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_5