Справа № 754/960/17
У Х В А Л А

Іменем України

18 березня 2019 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретарів судового засідання Брежнєвої В.О., Гайворонського В.М.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

представника відповідача ОСОБА_4,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м.Києві, про визнання шлюбу недійсним,

за зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про усунення від права на спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м.Києві, про визнання шлюбу недійснимта за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, про усунення від права на спадкування за законом.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 24.02.2017 року було відкрито провадження у справі.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказана цивільна справа передана судді Зотько Т.А..

Відповідно до ухвали судді Деснянського районного суду м. Києва від 26.01.2018 року справу було прийнято до провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 26.06.2018 року у справі призначено посмертну судову комплексну психолого-психіатричну та наркологічну експертизу, виконання якої доручено Київському міському центру судово-психіатричної експертизи.

14.12.2018 року матеріали справи повернуті на адресу суду з експертної установи.

У зв'язку з вищевикладеним ухвалою від 14.12.2018 року відновлено провадження по справі та призначено підготовче засідання.

В підготовчому засіданні представник позивача за первісним позовом,заявив клопотання про прийняття до розгляду заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог. Представник позивача за первісним позовом також просив прийняти до розгляду заяву про збільшення позовних вимог.

Відповідач за зустрічним позовом та її представник у свою чергу просили залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог, оскільки вважали, що позивачем одночасно змінено предмет і підстави позову, що є недопустимим. Представник відповідача за первісним позовом вказував на те, що збільшення розміру позовних вимог не може бути пов'язано з пред'явленням додаткових позовних вимог, про які не йшлося в позовній заяві. З урахуванням наведеного, зважаючи на те, що за поданою заявою, позивач вимагає визнання недійсним ще довіреності, оскарження якої не було предметом первісно заявленого позову, тобто заявляє вимоги, які перебувають поза межами спірних правовідносин у справі, таку заяву слід розцінювати як подання іншого (ще одного) позову, що не відповідає приписам процесуального закону, а відтак, зазначена заява підлягає залишенню судом без розгляду, а позов підлягає вирішенню за первісно заявленою вимогою. Позивач при цьому не позбавлений права звернутися з новим позовом у загальному порядку.

Вислухавши заявлені клопотання, думку учасників процесу з приводу них, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до п.2 ч.2, ч.3 ст.49 ЦПК України крім прав та обов'язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за пять днів до початку першого судового засідання у справі.

За загальним правилом предметом позову є матеріально-праві вимоги особи, яка звертається до суду із позовом, підставами позову вважаються певні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

В своєму первісному позові позивач за первісним позовом ОСОБА_1 просив суд: визнати недійсним шлюб, укладений 22.12.2016 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_3, що зареєстрований державним реєстратором Деснянського районного у м. Києві Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про що зроблено актовий запис № 1757, який зареєстрований у Реєстрі 22.12.2016 року о 17 год. 36 хв. 21 сек. за номером 7.

Підставою для звернення позивача із позовом слугувало те, що на його думку за станом здоров'я його батько ОСОБА_5, 22.12.2016 року не міг сповна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, йому вводилися важкі наркотичні препарати для знаття болю, вважав, що при реєстрації батьком шлюбу з відповідачем не було вільної згоди на його укладення, а тому він змушений звернутися за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів до суду.

У поданій до суду заяві про збільшення позовних вимог від 20.02.2018 року позивач за первісним позовом просить суд: визнати недійсною Довіреність, видану 21.12.2016 року від імені ОСОБА_5 на ім'я ОСОБА_3, посвідчену приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Ткаченко В.Л. та зареєстровану у реєстрі за № 1941, з моменту її посвідчення. Також просить визнати недійсним шлюб, укладений 22.12.2016 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_3, що зареєстрований державним реєстратором Деснянського районного у м. Києві Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про що зроблено актовий запис № 1757, який зареєстрований у Реєстрі 22.12.2016 року о 17 год. 36 хв. 21 сек. за номером 7.

В заві про збільшення розміру заявлених позовних вимог позивачем за первісним позовом, окрім відповідача ОСОБА_3, також залучено інших осіб, що будуть приймати участь у справі, а саме: Відділ РАЦС Деснянського районного управління юстиції в м. Києві та приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Ткаченко В.Л.

При цьому, надаючи оцінку посиланням відповідача за первісним позовом та її представника на те, що подана позивачем заява не є заявою про збільшення позовних вимог, оскільки передбачає зміну предмету та підстав позову, то суд зазначає, наступне.

В обґрунтування вказаної заяви позивач зазначає зокрема і про те, що не можна визнати вільною згоду ОСОБА_5 на укладення шлюбу з відповідачем за первісним позовом, адже на момент його укладення виявляв психічний розлад у вигляді соматогенно-обумовленого астено-невротичного синдрому (F 06.8), перебував в край тяжкому стані, не міг підписувати будь-якої довіреності, знаходився під дією «Морфіну гідрохлодиру». Довіреність, посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ткаченко В.Л. теж слід визнати недійсною, оскільки нотаріус посвідчила її не з'ясувавши з ким буде укладати шлюб ОСОБА_5 та те, що ОСОБА_3, як представник не може вчиняти правочин від імені особи, яку вона представляє, у своїх інтересах. Фактично вказана довіреність від 21.12.2016 року була видана на укладення шлюбу ОСОБА_5 з нею, тобто в її особистих інтересах, а не інтересах ОСОБА_5, що заборонено ст. 238 ЦК України, а відтак нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ткаченко В.Л. порушено вищевказана норма Закону.

З аналізу змісту позовної заяви та заяви про збільшення розміру позовних вимог судом встановлено, що позивач фактично змінює і підставу і предмет позову, зазначаючи нові вимоги про визнання недійсною Довіреність, видану 21.12.2016 року від імені ОСОБА_5 на ім'я ОСОБА_3, посвідчену приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Ткаченко В.Л. та зареєстровану у реєстрі за № 1941, з моменту її посвідчення, додаткові підстави та нові факти в обґрунтування заявлених позовних вимог, які підлягають розгляду.

Отже, пред"явлена до суду заява про збільшення розміру позовних вимог, фактично не є такою, оскільки в ній по суті йдеться про нові позовні вимоги.

Збільшення (зменшення) розміру позовних вимог це зміна позивачем ціни первісно заявлених вимог. При цьому не вважається збільшенням розміру позовних вимог заявлення нових (додаткових) вимог. Спір, який розглядається судом, є спором немайнового характеру в якому ціна позову не визначалася, а відтак у такій справі не може бути в апріорі зменшення або збільшення позовних вимог.

При цьому право позивача за первісним позовом на подачу до суду нового позову може бути реалізовано шляхом подання такого позову в порядку, визначеному нормами ЦПК України.

За наведених обставин, суд прийшов до висновку про залишення заяви ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 49, 182, 183, 260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про збільшення розміру заявлених позовних вимог.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали складено 20.03.2019 року.

Суддя: