ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/818/4526/19 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Спори, що виникають із договорів позики, кредиту, банківського вкладу
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2019 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді Яцини В.Б.,

суддів колегії: Кіся П.В., Хорошевського О.М.,

за участю секретаря судового засідання Мухатаєва Б.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства акціонерного банку «Укргазбанк» на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 18 липня 2019 року, постановлену у складі судді Майстренко О.М., по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства акціонерного банку «Укргазбанк» до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гончаренко Т.А. про звернення стягнення на предмет іпотеки та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства акціонерного банку «Укргазбанк», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гончаренко Т.А. про визнання частково недійсним договору іпотеки та виключення майна з іпотеки,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 18 липня 2019 року залишено без розгляду цивільну справу за позовом ПАТ АБ «Укргазбанк» до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ПН ХМНО Гончаренко Т.А. про звернення стягнення на предмет іпотеки та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ПАТ АБ «Укргазбанк», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа ПН ХМНО Гончаренко Т.А. про визнання частково недійсним договору іпотеки та виключення майна з іпотеки.

В апеляційній скарзі ПАТ АБ «Укргазбанк» просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, оскільки при її постановленні було порушено норми процесуального права, а висновки суду не відповідають обставинам справи, та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування скарги зазначено, що судом не було враховано, що в судове засідання, яке було призначене на 27.06.2019 представник позивача, Донець Д.О. з`явився. Але, судове засідання не відбулось саме у зв`язку з неявкою відповідача та її представників і з метою економії процесуального часу для інших справ, учасники яких з`явились та чекали слухань - на прохання співробітників суду було прийняте рішення про відкладення розгляду справи без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України. Отже, судове засідання, призначене на 27.06.2019 р. було відкладене саме в зв`язку з неявкою відповідача та її представників, а представник позивача, Донець Д.О., для участі в даному судовому засіданні був присутній, про що свідчить його особистий підпис в матеріалах справи (арк. №165).

Вказано, що у зв`язку із збігом судових засідань та зайнятістю представника Банку в судовому засіданні Господарського суду Харківської області в справі № 922/4211Ц4 під головуванням судді Савченко А.А - до Московського районного суду м. Харкова було подано відповідну заяву про неможливість участі представника Банку в судовому засіданні 18.07.2019 із зазначенням причини, яка є поважною (арк. № 182).

Вважає, що у суду не було підстав залишати позов без розгляду, оскільки неявка представника Банку в судове засідання 18.07.2019 була першою поспіль з поважних причин (після судового засідання 27.06.2019 (арк. 165) і суд був належним чином повідомлений про причини неможливості участі представника позивача в судовому засіданні 18.07.2019 (арк. 182).

Зазначено, що в оскарженій ухвалі суд не зазначив причини за яких суд не відклав розгляд справи в судовому засіданні 18.07.2019, що регламентовано положеннями ч.2 ст. 223 ЦПК України.

Зауважено, що під час судового процесу у суду першої інстанції було більш ніж достатньо підстав для застосування положень ч. 4 ст. 223 ЦПК України та вирішення справи на підставі наявних у ній даних та доказів (постановлення заочного рішення), оскільки відповідач та його представники регулярно не з`являлись без поважних причин в судові засідання по даній справі, що підтверджується відповідними матеріалами справи.

Учасники справи не скористались правом на подачу відзиву на апеляційну скаргу, що не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції відповідно до норми ч. 3 ст. 360 ЦПК України.

Частина третя статті 3 ЦПК України передбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до ст. 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглянув справу за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими для апеляційного провадження, з повідомленням учасників справи.

Учасники справи повідомлялись про її розгляд у встановленому ст. 128 ЦПК України порядку шляхом направлення судових повісток.

Судові повістки, направлені ОСОБА_2 про виклик в судові засідання, призначені на 26.09.2019 та 24.10.2019, були повернуті на адресу суду неврученими із зазначенням «адресат відсутній», що свідчить про те, що він всупереч свого процесуального обов`язку тривалий час не цікавиться розглядом справи і не демонструє добросовісної процесуальної поведінки.

Інші відповідачі та третя особа були належним чином повідомлені про розгляд справи 24.10.2019, однак не проявили належної процесуальної зацікавленості в участі в судовому засіданні та не скористались правом на направлення своїх представників.

З огляду на викладене та з метою розгляду справи в розумний строк суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності.

Колегія суддів, відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України вислухала доповідь суддю-доповідача, пояснення представника позивача, за відсутності інших учасників, що відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи, перевірила законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і вважає, що скарга підлягає задоволенню.

Нормою п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції визначено порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам ухвала суду першої інстанції не відповідає.

Судом першої інстанції встановлено, що у серпні 2013 року ПАТ АБ «Укргазбанк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гончаренко Т.А. та просило в рахунок погашення заборгованості по кредитному договору № 20 від 26.12.2007 року позичальника ОСОБА_2 в розмірі 3 664 801, 99 дол. США, звернути стягнення на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 .

В судове засідання призначене на 18.07.2019 позивач повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчать поштові повідомлення в матеріалах справи.

Представник відповідача просила залишити позов без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою представника позивача в судове засідання.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції вказав, що представник Банку у судове засідання, призначене на 18.07.2019, повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Проте, колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч.ч. 1, 3, 6 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Порядок вручення судових повісток регламентовано статтею 130 ЦПК України, за якою у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Якщо особа не проживає за адресою, повідомленою суду, судова повістка може бути надіслана за місцем її роботи.

Якщо учасник справи перебуває під вартою або відбуває покарання у виді довічного позбавлення волі, позбавлення волі на певний строк, тримання у дисциплінарному батальйоні військовослужбовців, обмеження волі, арешту, повістка та інші судові документи вручаються йому під розписку адміністрацією місця утримання учасника справи, яка негайно надсилає розписку та письмові пояснення цього учасника справи до суду.

Особам, які проживають за межами України, судові повістки вручаються в порядку, визначеному міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, в разі відсутності таких - у порядку, встановленому статтею 502 цього Кодексу.

У разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.

Якщо місцеперебування відповідача невідоме, суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

За правилами частин 1 та 2 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є гласність судового процесу; змагальність сторін; пропорційність, п.п. 3, 4, 6 ч. 2 ст. 2 ЦПК України.

Про судове засідання, призначене на 18.07.2019 представник Банку - Донець Д.О. був повідомлений під розписку, яка міститься на аркуші справи 165 тому 4 справи.

Однак, матеріали справи не містять відомостей про належне повідомлення позивача про судове засідання, що було призначене на 27.06.2019.

За відсутності підтвердження дотримання вищевказаного законного порядку вручення судової повістки вважається, що основні засади (принципи) цивільного судочинства не були дотримані судом.

Суд апеляційної інстанції враховує, що позивачем 07.03.2019 суду було надано письмові пояснення (а. с. 166-171) та 18.07.2019 від Банку надійшла заява про відкладення розгляду справи (а. с. 177).

Вказане дає підстави для висновку, що неявка Банку у судове засідання, призначене на 18.07.2019, не була повторною, що з урахуванням подачі письмових пояснень та заяви про відкладення розгляду справи не свідчить про втрату у позивача процесуального інтересу до розгляду справи, зокрема, з огляду на тривалість судового провадження - з серпня 2013 року.

Тому, за відсутності повторності неявки та судового рішення про визнання явки позивача обов`язковою, висновок суду про необхідність залишити позов без розгляду не відповідає п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, є передчасним, не пропорційним, за відсутності належних доказів про втрату процесуального інтересу до розгляду справи, обмеженням права позивача на доступ до суду.

З огляду на те, що суд порушив наведені норми процесуального законодавства, що призвело до постановлення помилкової ухвали, колегія суддів на підставі п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України задовольняє апеляційну скаргу, скасовує ухвалу суду першої інстанції та направляє справу до того ж суду для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 259, п. 6 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства акціонерного банку «Укргазбанк» - задовольнити.

Ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 18 липня 2019 року - скасувати.

Справу за позовом Публічного акціонерного товариства акціонерного банку «Укргазбанк» до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гончаренко Т.А. про звернення стягнення на предмет іпотеки та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства акціонерного банку «Укргазбанк», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гончаренко Т.А. про визнання частково недійсним договору іпотеки та виключення майна з іпотеки - направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня проголошення, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 30 жовтня 2019 року.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді колегії П.В. Кісь.

О.М. Хорошевський.