КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

01 квітня 2019 року місто Київ.

Унікальний № 752/9542/16-ц

Апеляційне провадження № 22-ц/824/6824/2019

Київський апеляційний суд в складі судді Желепи О.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 01 березня 2019 року ( у складі судді Колдіної О.О., інформація щодо складання повного тексту судового рішення відсутня)

в справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, треті особи: Голосіївська районна в м.Києві державна адміністрація, Комунальний концерн «Центр комунального сервісу», Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м.Києва», Служба у справах дітей Голосіївської районної в м.Києві державної адміністрації про зміну договору найму, визначення порядку користування жилим приміщенням, усунення перешкод у користуванні жилим приміщенням, вселення, за зустрічним позовом ОСОБА_4, ОСОБА_6 до ОСОБА_2, який виступає в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_3, ОСОБА_5, Комунального підприємвта «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м.Києва» про визначення порядку користування жилим приміщенням, зобов»язання укласти договір найму жилого приміщення, зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 в інтересах якого діє ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_6, Голосіївська районна в м.Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 01 березня 2019 року у задоволені позову ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, треті особи: Голосіївська районна в м.Києві державна адміністрація, Комунальний концерн «Центр комунального сервісу», Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м.Києва», Служба у справах дітей Голосіївської районної в м.Києві державної адміністрації про зміну договору найму, визначення порядку користування жилим приміщенням, усунення перешкод у користуванні жилим приміщенням, вселення відмовлено.

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_4, ОСОБА_6 до ОСОБА_2, який виступає в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_3, ОСОБА_5, Комунального підприємвта «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м.Києва» про визначення порядку користування жилим приміщенням, зобов»язання укласти договір найму жилого приміщення відмовлено.

Позов ОСОБА_5 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 в інтересах якого діє ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_6, Голосіївська районна в м.Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням задоволено.

Визнано ОСОБА_2, ОСОБА_3 такими, що втратили право користування жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1.

Стягнуто з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2) на користь ОСОБА_5 (ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2) судовий збір в розмірі 551 грн. 21 к.

Не погодившись з таким судовим рішенням, ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3 29 березня 2019року подав апеляційну скаргу, провадження за якою не може бути відкрите, з огляду на наступне.

Так, з 15 грудня 2017 року набув чинності Цивільний процесуальний кодекс України в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року.

Відповідно до ст. 355 ЦПК України в зазначеній вище редакції, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Разом з тим, за змістом пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Згідно ч. 1 ст. 296 ЦПК ( в редакції від 18.03.2004), апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Оскільки апелянтом було порушено порядок подання апеляційної скарги, суд повертає таку скаргу без розгляду.

Постановою Верховного Суду у складі Обєднаної Палати касаційного цивільного суду від 20.06.2018 у справі № 514/134/14 зроблено висновок про те, що відсутність Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи не є перешкодою для прийняття апеляційних скарг як у паперовій формі поданих безпосередньо до апеляційного суду, так і поданих через суд першої інстанції з посиланням на принцип верховенства права та застосування засад судочинства серед яких забезпечення права на апеляційний перегляд справи, розумні строки розгляду справи судом.

Разом з тим, цивільне процесуальне законодавство не містить положень про обов'язковість застосування висновків Обєднаної Палати Верховного Суду у інших справах.

ЦПК України містить положення, які можуть застосовуватись лише після початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи. До таких положень відноситься і ст. 355 ЦПК України щодо подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду першої інстанції. Так ЦПК України не містить положень про те, які процесуальні дії має вчинити суд при надходженні апеляційної скарги у паперовому вигляді безпосередньо до цього суду (витребувати справу, винести ухвалу про відтермінування розгляду питання про відкриття провадження тощо). Зважаючи на те, що без доступу до Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи суд не має змоги вирішити питання про те, чи подана ця апеляційна скарга у встановлений законом строк, чи вказані в ній всі учасники справи та чи існує взагалі судове рішення, яке оскаржується, чи має відповідні повноваження особа на подачу апеляційної скарги, якщо така подається представником правильно вирішити питання про відкриття апеляційного провадження неможливо.

Ч. 2 ст. 359 ЦПК України встановлено, що питання про відкриття апеляційного провадження у справі вирішується не пізніше п'яти днів з дня надходження апеляційної скарги або заяви про усунення недоліків, поданої у порядку, передбаченому статтею 357 цього Кодексу.

Такий же строк передбачено і для вирішення питання про відмову у відкритті апеляційного провадження та про повернення апеляційної скарги (ст. 357, 358 ЦПК України).

Без доступу до Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи або без матеріалів справи у паперовому вигляді вирішити у визначений законом строк питання про відкриття апеляційного провадження чи про відмову у відкритті апеляційного провадження, надати строк на усунення недоліків апеляційної скарги чи повернути апеляційну скаргу неможливо.

Саме з метою недопущення порушення строків, визначених ст. 357-359 ЦПК України у п. п. 15.5 п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України і передбачено, що до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а справи надсилаються за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. А у разі порушення такого порядку суд повертає таку скаргу без розгляду.

Таке положення не суперечить практиці Європейського суду з прав людини та не порушує принцип верховенства права, а навпаки направлене на забезпечення апеляційного розгляду справи у розумні строки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001.

У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Держава врегулювала порядок подачі апеляційної скарги до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у п. п. 15.5 п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України і дана норма є обов'язковою для виконання.

У зв'язку з наведеним, повернення апеляційної скарги без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист і не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

За вказаних обставин, повернення апеляційної скарги не перешкоджає заявнику повторному зверненню з апеляційною скаргою у визначеному вище порядку та заявник має право подати клопотання про поновлення строку для подачі апеляційної скарги.

Керуючись п. п. 15.5 п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України , -

Враховуючи, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система на момент подання даної апеляційної скарги не розпочала своє повноцінне функціонування, порядок подання апеляційних скарг регламентується ЦПК України в попередній редакції.

Тобто, ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3 слід звернутися з апеляційною скаргою до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва.

З огляду на викладене вище, слід дійти висновку про те, що апеляційна скарга ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 01 березня 2019 року, подана з порушенням порядку, а тому підлягає поверненню заявникові.

Керуючись пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі судді Желепи О.В.,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 01 березня 2019 року- повернути заявникові.

Роз'яснити ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3 порядок подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване рішення, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Желепа О.В.