Провадження № 2/521/4630/19
У Х В А Л А

23 жовтня 2019 року

Суддя Малиновського районного суду м.Одеси, Мурзенко М.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ) про визнання договору дарування удаваним, визнання квартири спільним майном подружжя, поділ спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування удаваним, визнання квартири спільним майном подружжя, поділ спільного майна подружжя. Разом з цим в позовній заяві міститься клопотання позивача про звільнення позивача від сплати судового збору. В своїй заяві ОСОБА_1 посилається на те, що вона не отримує доходів, знаходиться в активному пошуку роботи, а тому знаходиться в скрутному матеріальному становищі. З огляду на це, відповідно до ст. 136 ЦПК України просить звільнити її від сплати судового збору.

Дослідивши матеріали заяви, суддя доходить висновку про відмову в задоволенні заяви з огляду на наступне.

Згідно ч.1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік, позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа ,яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Також з зазначених підстав суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Проте, вказаною нормою Закону передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, а відповідна заява сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до суду, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами. Позивач, який заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При цьому, суд звертає увагу позивача, що статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням скаржника, та відсутність у нього коштів для сплати судового збору не можуть вважатися безумовною підставою для звільнення від такої сплати або її відстрочення.

Враховуючи даний принцип, а також положення статті 5 Закону України «Про судовий збір», суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні звільнення від сплати судового збору чи відстрочення такої сплати.

З документів, наданих позивачем на підтвердження матеріального становища не вбачається можливість визначити розмір доходів позивача за 2018 рік, оскільки вони видані в вересні 2018 року та не містять відомостей про дохід позивача за період з вересня по грудень 2018 року включно, а тому суд позбавлений можливості визначити наявність передбачених законом підстав для відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до абз. 2 ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи викладене вказана позовна заява подана без дотримання вимог ст.185 ЦПК України, позивачу необхідно надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору в загальній сумі 7 809 грн. 93 коп.: за вимогу немайнового характеру - про визнання договору дарування удаваним - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2019 року, що складає 768 грн. 40 коп., за вимогу майнового характеру про визнання майна спільною власністю 1 відсоток від вартості спірного майна, тобто 4694,35 грн., за вимогу майнового характеру про поділ спільного майна подружжя - 1 відсоток від вартості майна, право на яке просить визнати за нею позивача, тобто 2 347 грн. 18 коп. або документ, що підтверджує право на пільги щодо його сплати.

Також, суд звертає увагу на те, що позовна заява ОСОБА_1 подана представником позивача - ОСОБА_4 В ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України, сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Виходячи із змісту позовних вимог, характеру спірних правовідносин, справа не є малозначною, у зв`язку із чим представництво сторін у ній в суді може здійснюватись виключно адвокатом.

До позовної заяви не додано доказів щодо представництва ОСОБА_6 позивачки ОСОБА_1 , та не надано доказів що ОСОБА_6 є адвокатом, у зв`язку із чим, суддя доходить висновку, що вказана позовна заява подана від імені позивача особою, що не може бути представником.

Також, звертається особлива увага позивача на вимоги, встановлені статтею 95 ЦПК України щодо доказів, які подаються до суду.

Відповідно до положень вказаної процесуальної норми письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч вимог ст. 95, 177 ЦПК України, копії письмових доказів, додані до позовної заяви, не засвідчені належним чином.

Відповідно до ч. ч. 1-2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не має перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В зв`язку з невідповідністю позову вимогам ст. 95, 175 ЦПК України, за правилами ч. ч. 1-2 ст.185 ЦПК України даний позов слід залишити без руху з наданням позивачу строку для приведення позову у відповідність з зазначеними вимогами законодавства шляхом надання до суду документів про сплату судового збору в сумі 7 809 грн. 93 коп. або документів, що підтверджують право на пільги з його сплати, а також належним чином оформленої позовної заяви із зазначенням про наявність у позивача або іншої особи оригіналів відповідних доказів, засвідчених копій письмових доказів відповідно до вимог закону.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суд

В С Т А Н О В И В:

У задоволені клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування удаваним, визнання квартири спільним майном подружжя, поділ спільного майна подружжя залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.В.Мурзенко