ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4147/19 Справа № 201/4300/18 Суддя у 1-й інстанції - Федоріщев С.С. Суддя у 2-й інстанції - Демченко Е. Л.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого - судді Демченко Е.Л.

суддів - Куценко Т.Р., Макарова М.О.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні, без повідомлення учасників справи, в м.Дніпро апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 31 січня 2019 року про призначення медико-соціальної експертизи по справі за позовом ОСОБА_1 до комунального закладу "Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи" Дніпропетровської обласної ради про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди, -

в с т а н о в и л а:

У квітні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до КЗ "Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи" Дніпропетровської обласної ради про визнання незаконними та скасування наказів поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 31 січня 2019 року за клопотанням представника КЗ "Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи" Дніпропетровської обласної ради у даній справі призначено медико-соціальну експертизу із залученням спеціалістів Міністерства охорони здоров'я України галузевого напрямку, зокрема: з питань експертної діяльності, кадрової роботи та інших на розсуд керівництва Міністерства охорони здоров'я України, яке, в свою чергу, зобов'язано провести комісійну перевірку обґрунтованості притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та у подальшому її звільнення.

На вирішення експертизи та перевірки Міністерства охорони здоров'я України поставлено такі питання:

1)Чи є в наявності порушення норм і положень нормативно-правових документів, регламентуючих діяльність МСЕ, під час огляду облМСЕК №5 хворих ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4?

2)Чи є порушення норм і положень законодавчих актів, положень під час огляду облМСЕК № 5 хворих, перелік яких містить звіт щодо перевірки роботи МСЕ робочою групою ДОР?

3)В чому полягають порушення норм і положень, яке регламентують діяльність комісії МСЕ під час огляду хворих ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4?

4)Чи правомірно рішення обласної МСЕК № 5 від 28 січня 2016 року щодо встановлення ОСОБА_2 45% втрати професійної працездатності, коли при обстеженні в УкрДержНДІ МСПІ з 11 листопада 2015 року по 25 листопада 2015 року інститутом було запропоновано встановлення лише 25% втрати професійної працездатності?

5)Чи можуть бути виправлення в акті огляду МСЕК № 138 від 28 січня 2016 року, зроблені в п. 31.1 та затверджені мокрою печаткою?

6)Чи порушені строки переогляду ОСОБА_2, який надав направлення на МСЕК 05 липня 2017 року, а остаточне рішення прийнято обласною МСЕК № 5 тільки через 7 місяців - 22 лютого 2018 року, після надходження направлення на МСЕК?

7)Чи правомірно рішення обласної МСЕК №5 від 01 вересня 2016 року, яка оглядала достроково ОСОБА_3, інваліда третьої групи від трудового каліцтва, без представника фонду соціального страхування?

8)Чи правомірно рішення обласної МСЕК № 5 від 01 вересня 2016 року, яка не розглядала питання щодо встановлення відсотків втрати працездатності по представленому направленню ЛКК ЛПЗ від 04 серпня 2016 року, в якому указаний діагноз трудового каліцтва від 28 квітня 2003 року?

9)Чи може бути одночасно дійсним два рішення щодо третьої групи інвалідності у ОСОБА_3 з зазначенням різних причин інвалідизації громадянина, а саме: «трудового каліцтва» зі строком до 01 серпня 2017 року та «поранення, контузія, захворювання, пов'язане з участю у бойових діях та перебуванні та території іншої держави з ураженням органів опори та пересування» зі строком до 01 вересня 2018 року?

10)Чи має право облМСЕК №5 самостійно змінювати причину інвалідності у ОСОБА_3 при достроковому переогляді?

11)Чи правомірно видання членами комісії облМСЕК № 5 особі з інвалідністю двох програм реабілітації з різними заходами реабілітації та різними причинами інвалідності?

12)Чи є правомірним при первинному огляді учасника АТО ОСОБА_4 обласною МСЕК № 5 від 07 грудня 2017 року за направленням ЛКК ЛПЗ від 20 жовтня 2017 року, де зазначено: з метою огляду - «встановлення групи інвалідності» не прийняття експертного рішення?

13)Чи відповідає оформлення акта огляду МСЕК № 1591 від 07 грудня 2017 року обласною МСЕК № 5 «Інструкції щодо заповнення форми первинної облікової документації № 157/о», затвердженої наказом МОЗ України № 577 від 30 липня 2012 року?

14)Чи повинні члени МСЕК ставити підписи в кінці акту огляду МСЕК та затверджувати печаткою обласної МСЕК № 5, якщо експертне рішення не прийнято і в п. 30.4 акту відсутній запис?

15)Чи є законним експертне рішення від 19 лютого 2018 року, з урахуванням того, що акт огляду облМСЕК № 5 підписаний тільки двома членами комісії замість п'ятьох, а саме в.о. голови обласної МСЕК № 5 ОСОБА_1 та лікарем-невропатологом обласної МСЕК №5 ОСОБА_5?

16)Чи є таке експертне рішення від 19 лютого 2018 року дійсним?

17)Чи є підстави для скасування зазначених експертних рішень МСЕК №5, у прийнятті яких брала участь лікар-терапевт обласної МСЕК №5 ОСОБА_1?

Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за відмову від дачі висновку і за дачу свідомо помилкового висновку (за ст.ст. 384,385 КК України).

У розпорядження експертів надати матеріали даної цивільної справи.

Зобов'язано КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» Дніпропетровської обласної ради надати на вимогу експертів медико-експертні справи ОСОБА_2, ОСОБА_3 і ОСОБА_4

Провадження у справі на період проведення експертизи зупинено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 31 січня 2019 року скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, зазначаючи, що ухвала суду винесена з порушенням норм процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала суду не відповідає вимогам ст.ст.103,105 ЦПК України, Закону України "Про судову експертизу", наказу №53/5 від 08 жовтня 1998 року "Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень", постанові Кабінету Міністрів України №1317 від 03 грудня 2009 року "Питання медико-соціальної експертизи" та "Положенню про порядок, умови та критерії встановлення інвалідності".

Згідно з п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями встановленими цією главою.

Зважаючи на те, що дана справа є малозначною, її розгляд здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та без їх виклику.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду скасуванню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч.1 ст.104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

З матеріалів справи вбачається, що представник відповідача, заявляючи клопотання про призначення експертизи (а.с.57-58), просив суд призначити у справі судову медичну експертизу з залученням фахівців в галузі медико-соціальної експертизи відділу експертизи тимчасової та стійкої втрати працездатності МОЗ України проведення якої доручити експертам КЗ "Обласне бюро судово-медичної експертизи" Дніпропетровської обласної ради.

Суд першої інстанції, розглядаючи вказане клопотання прийшов до висновку, що в даному випадку питання, які пропонує з'ясувати представник відповідача шляхом проведення судово-медичної експертизи, вирішені бути не можуть, оскільки завданням такої експертизи є: встановлення причини смерті та часу, наявності тілесних ушкоджень, їх локалізації, механізму їх виникнення та ступеню тяжкості, давності утворення, ступеню сп'яніння і таке інше. Та призначив у справі медико-соціальну експертизу.

Разом з тим, постановою Кабінету Міністрів України №1317 від 03 грудня 2009 року затверджено Положення про медико-соціальну експертизу (далі - Положення про МСЕК) та Положення про порядок, умови та критерії встановлення інвалідності.

Зазначеним положенням визначається процедура проведення медико-соціальної експертизи хворим, що досягли повноліття, потерпілим від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, інвалідам (далі - особи, що звертаються для встановлення інвалідності) з метою виявлення ступеня обмеження життєдіяльності, причини, часу настання, групи інвалідності, а також компенсаторно-адаптаційних можливостей особи, реалізація яких сприяє медичній, психолого-педагогічній, професійній, трудовій, фізкультурно-спортивній, фізичній, соціальній та психологічній реабілітації (п.1 Положення про МСЕК).

Медико-соціальна експертиза проводиться особам, що звертаються для встановлення інвалідності, за направленням лікувально-профілактичного закладу охорони здоров'я після проведення діагностичних, лікувальних і реабілітаційних заходів за наявності відомостей, що підтверджують стійке порушення функцій організму, обумовлених захворюваннями, наслідками травм чи вродженими вадами, які спричиняють обмеження життєдіяльності (п.3 Положення про МСЕК).

Таким чином, визначення медико-соціальної експертизи дозволяє дійти до висновку, що питання, поставлені судом в ухвалі від 31 січня 2019 року, не відповідають завданням медико-соціальної експертизи.

З оскаржуваної ухвали також вбачається, що в мотивувальній частині суд прийшов до висновку, що проведення експертизи необхідно доручити Державному закладу "Центральна медико-соціальна експертна комісія Міністерства охорони здоров'я України", в той час як резолютивна частина ухвали не містить таких висновків та фактично доручає проведення експертизи Міністерству охорони здоров'я України. Таким чином, ухвала суду не містить однієї конкретної експертної установи, якій доручено проведення експертизи, що унеможливлює її виконання.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги частково заслуговують на увагу, судом першої інстанції порушено норми процесуального права, тому оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду питання щодо призначення судової експертизи.

Керуючись ст.ст.367,374,376,381-383 ЦПК України, колегія суддів,-

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 31 січня 2019 року про призначення медико-соціальної експертизи скасувати, справу повернути до суду першої інстанції для продовження розгляду питання щодо призначення судової експертизи.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 21 березня 2019 року.

Головуючий: Демченко Е.Л.

Судді: Куценко Т.Р.

Макаров М.О.