Справа № 362/1128/18
Провадження № 2/362/287/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 лютого 2019 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого- судді Кравчено Л.М.,
з участю секретаря - Шаблій Т.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Василькові Київської області цивільну справу за правилами загального позовного провадження за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Позика» до ОСОБА_1, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: відділ державної виконавчої служби Васильківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, міський відділ державної виконавчої служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області про звільнення майна з-під арешту, -
Незважаючи на це, ТОВ «ФК «Позика» не може реалізувати права іпотекодержателя та звернути стягнення на предмет іпотеки, у зв'язку з наявністю обтяжень предмета іпотеки. У зв'язку з цим, ТОВ «ФК «Позика» просить скасувати арешт нерухомого майна (реєстраційний номер обтяження 4918341 (спеціальний розділ)), зареєстрований 07.03.2014 на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження Відділу державної виконавчої служби Васильківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, ВП 41022123 повністю та арешт нерухомого майна (реєстраційний номер обтяження 12821256), зареєстрований 02.08.2012 на підставі постанови про арешт та заборону відчуження майна боржника Міського відділу державної виконавчої служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, ВП 33084669 в частині нежитлової будівлі м'ясопереробного комплексу МК, загальною площею 91,10 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.
Представник позивача в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти проведення заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач та представники третіх осіб також не з'явились у судове засідання. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, відзив на позовну заяву, клопотань чи заперечень до суду не подали.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
На підставі статті 280 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки представник позивача не заперечив проти такого вирішення справи.
Зважаючи на вищевикладене, суд ухвалив розглянути справу за правилами загального позовного провадження, ухваливши заочне рішення на підставі наявних матеріалів справи.
Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Вказані обставини у повній мірі підтверджуються заочним рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24.07.2017 року у справі №362/2707/17, провадження №2/362/1851/17 (а.с.5-7).
Визначено спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом продажу з прилюдних торгів.
Визначено початкову ціну предмета іпотеки на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цій вид товару на підставі оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності на стадії реалізації предмета іпотеки.
Зазначено, що рішення, в частині звернення стягнення нерухоме майно, підлягає до виконання після втрати чинності Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» № 1304-УІІ від 3.06.2014 року.
Рішенням Апеляційного суду Київської області від 08.11.2017 р. рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24.07.2017 року у справі №362/2707/17 змінено, виключено в його резолютивні частині четвертий та шостий абзаци наступного змісту: «Визначити спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом продажу з прилюдних торгів» та «Рішення, в частині звернення стягнення нерухоме майно, підлягає до виконання після втрати чинності Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» № 1304-УІІ від 3.06.2014 року». В іншій частині оскаржуване рішення залишено без змін (а.с. 8-11).

Водночас, згідно з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна встановлено, що на об'єкт - все майно, власником якого є ОСОБА_1, накладено арешт на підставі постанови про арешт та заборону відчуження майна боржника, 33084669, 15.06.2012 р. Міського відділу ДВС Білоцерківського МРУЮ, реєстраційний номер обтяження: 12821256, зареєстровано 02.08.2012, а також на об'єкт - нежитлова будівля, м'ясопереробний комплекс МК, площею 91,10 кв.м., адреса: АДРЕСА_2, власником якого є ОСОБА_1, накладено арешт на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження, серії та номер ВП 41022123, виданої 27.02.2014 р. ВДВС Васильківського МРУЮ у Київській області, номер запису про обтяження: 4918341 (спеціальний розділ), зареєстрований 07.03.2014 (а.с. 12-13).

У відповідності до ч.1 ст.16 Закону України «Про заставу» право застави виникає з моменту укладення договору застави, а в разі, коли договір підлягає нотаріальному посвідченню - з моменту нотаріального посвідчення цього договору. Якщо предмет застави відповідно до закону чи договору повинен знаходитись у заставодержателя, право застави виникає в момент передачі йому предмета застави. Якщо таку передачу було здійснено до укладення договору, - то з моменту його укладення.

Згідно з ст.51 Закону України «Про виконавче провадження» для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернено у разі, якщо: 1) право застави виникло після ухвалення судом рішення про стягнення з боржника коштів; 2) вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю; 3) наявна письмова згода заставодержателя.

Відповідно до вимог ч.3 ст.51 цього Закону визначено, що про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або коли йому стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває в заставі.

Згідно з положенням ч.1 та ч.2 ст.14 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» зареєстроване обтяження має вищий пріоритет над незареєстрованими обтяженнями. Пріоритет зареєстрованих обтяжень визначається у черговості їх реєстрації, за винятками, встановленими цим Законом. Обтяжувачі, які зареєстрували обтяження одного і того ж рухомого майна одночасно, мають рівні права на задоволення своїх вимог.

Обтяжувач з вищим пріоритетом має переважне право на звернення стягнення на предмет обтяження.

Крім цього, відповідно до правової позиції висловленої Верховним Судом України в постанові від 09 квітня 2014 року у справі №6-13цс14 з урахуванням положень частини восьмої статті 54 Закону України «Про виконавче провадження» та частини шостої статті 3 Закону України «Про іпотеку» (у редакції, яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин) звернення стягнення на предмет іпотеки в порядку примусового виконання здійснюється за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача -іпотекодержателя, який має пріоритет перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки, на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки.

Таким чином, звернення стягнення на предмет іпотеки в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача-іпотекодержателя, який має переважне право перед іншими особами на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки.

За змістом ч.4 та ч.5 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» визначено чіткий перелік підстав для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку що накладення арешту на все нерухоме майно, що належить ОСОБА_1, в тому числі на нежитлову будівлю, м'ясопереробний комплекс МК, площею 91,10 кв.м., адреса: АДРЕСА_2, який переданий в іпотеку, порушує права позивача як іпотекодержателя вказаного нерухомого майна.

Зокрема, порушується право ТОВ «ФК «Позика» щодо набуття права власності на предмет іпотеки.

Тому, позовні вимоги ТОВ «ФК «Позика» є обґрунтованими та підлягають задоволенню, а саме слід зняти арешт з вказаного нерухомого майна.

Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З платіжного доручення від 27.02.2018 року (а.с.1) вбачається, що при пред'явленні позову до суду ТОВ «ФК «Позика» сплатило судовий збір у розмірі 1762,00 грн. Пред'явлений позов задоволений. З огляду на це, з ОСОБА_1 на користь позивача слід примусово стягнути витрати на оплату судового збору у розмірі 1762,00 грн.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст.16 Закону України «Про заставу», ст.51, ч.4 та ч.5 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження», ч.1 та ч.2 ст.14 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», ч.1 ст.141, п.2 ч.1 ст.258, ч.1-ч.2 ст.259, ст.263-265, ст.268, ч.1 ст.280 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

Позов задовольнити.

Скасувати арешт нерухомого майна (реєстраційний номер обтяження 4918341 (спеціальний розділ)), зареєстрований 07.03.2014 на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження Відділу державної виконавчої служби Васильківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, ВП 41022123 повністю та арешт нерухомого майна (реєстраційний номер обтяження 12821256), зареєстрований 02.08.2012 на підставі постанови про арешт та заборону відчуження майна боржника Міського відділу державної виконавчої служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, ВП 33084669 в частині нежитлової будівлі м'ясопереробного комплексу МК, загальною площею 91,10 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1, остання відома адреса реєстрації: АДРЕСА_1) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Позика» (адреса місцезнаходження: 03191, м. Київ, вул. Маршала Якубовського, буд.2, , р/р 0401 в Пат «Альфа Банк», МФО 300346) витрати на оплату судового збору у розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн. 00 коп.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Васильківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, якщо такі не було подано.

Суддя Л.М.Кравченко