ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

іменем України

22 жовтня 2019 року м. Чернігів

Унікальний номер справи № 750/2284/19

Головуючий у першій інстанції Требух Н. В.

Апеляційне провадження № 22-ц/4823/1147/19

Чернігівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Бечка Є.М.,

суддів: Євстафіїва О.К., Іванової Г.П.,

секретар: Кривопиша Я.О., Герасименко Ю.О.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м.Чернігова від 03 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди,

дата та місце складання повного тексту рішення: 08 липня 2019 року, м.Чернігів,

В С Т А Н О В И В :

В лютому 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення з відповідачки 9256 грн 67 коп. у відшкодування матеріальної шкоди та судові витрати.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 21 вересня 2018 року до ЧВП ГУНП в Чернігівській області надійшла заява від ОСОБА_3 по факту пошкодження автомобіля «LADA Largus» днз НОМЕР_1 , який належить позивачці. За відомостями, внесеним 21 вересня 2018 року до ЄРДР за №0007473, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.194 КК України, щодо ОСОБА_2 , відповідачкою по відношенню до автомобіля було вчинено протиправні дії, а саме забруднення автомобіля чорним взуттєвим кремом, механічні пошкодження лівих та правих дверцят, що призвело до утворення вм`ятин та нанесення подряпин цвяхами по капоту. Розмір завданих збитків, відповідно до висновку експертизи №5202-5205/18-24 від 27 грудня 2018 року, проведеної в рамках кримінального провадження, становить 9256 грн 67 коп. У подальшому кримінальне провадження було закрите у зв`язку з відсутністю кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.194 КК України і виділено матеріли з кримінального провадження для вирішення питання про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності на підставі ч.1 ст.173 КУпАП.

Рішенням Деснянського районного суду м.Чернігова від 03 липня 2019 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Рішення суду мотивовано тим, що на підтвердження своїх доводів позивач посилається на матеріали кримінального провадження, матеріали справи про адміністративне правопорушення, які не встановлюють вину відповідача у завданні пошкоджень автомобілю у вигляді забруднення автомобіля чорним взуттєвим кремом, механічні пошкодження лівих та правих дверцят, що призвело до утворення вм`ятин та нанесення подряпин цвяхами по капоту.

Висновок експерта від 27 грудня 2018 року містить розрахунок вартості відновлювального ремонту, який включає в себе і витрати на ремонтно-відновлювальні роботи по відновленню капоту, що подряпаний цвяхами, факт завдання яких позивачем не доведено в суді, клопотання про проведення експертизи стороною позивачки надано не було, а суд самостійно не може вирахувати суму коштів, необхідних на відновлювальний ремонт автомобіля в частині усунення подряпин капоту.

Не погоджуючись з вказаним рішенням ОСОБА_1 звернулася до суду з апеляційною скаргою, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити її позовні вимоги в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги зводяться до викладу обставин справи, зазначених в позовній заяві.

Крім того, ОСОБА_1 зазначає, що факт заподіяння шкоди був встановлений у ході досудового розслідування, однак сума заподіяної шкоди виявилася меншою, ніж передбачає склад кримінального правопорушення за ст.194 КК України, що стало підставою для закриття кримінального провадження, а закінчення строків притягнення до адміністративної відповідальності, причиною чого стало досудове розслідування та проведення експертизи в рамках кримінального провадження, не спростовує відсутність вини відповідачки і заподіяння шкоди.

При цьому, позивачка зазначає, що в постанові Новозаводського районного суду м.Чернігова по справі №751/1702/19 щодо притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, судом встановлено, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР №013437 від 22 лютого 2019 року Особа 1 21 вересня 2018 року о 14 год. 00 хв. в м.Чернігові по проспекту Перемоги, 63 в громадському місці виражалась нецензурною лайкою, пошкодила автомобіль Особа 2, на неодноразові зауваження не реагувала, чим порушила громадський порядок та спокій громадян та скоїла правопорушення передбачене ст.173 КУпАП. Тому, вважає, при розгляді адміністративної справи стосовно відповідачки суд встановив спричинення шкоди автомобілю саме ОСОБА_2

Особа, яка подає апеляційну скаргу зазначає, що суд помилково не взяв до уваги встановлені факти пошкодження авто, зокрема подряпини цвяхами, при досудовому розслідуванні у вигляді показань свідків, критично поставившись до них, оскільки свідки знайомі між собою.

На думку ОСОБА_1 дії ОСОБА_2 були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина відповідачки. Посилаючись на ст.1166 ЦК України, зауважує, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, а якщо в процесі розгляду справи презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Від представника відповідачки адвоката Огородник Ю.О. надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому сторона відповідача просить залишити рішення районного суду без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення. Доводи відзиву зводяться до того, що позивачем не доведено, які саме ушкодження було заподіяно автомобілю саме відповідачкою.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність рішення суду першої інстанції, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Відповідно до ст.263 ЦПК України передбачено, що рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосування норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства зокрема визначена рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом.

Таким вимогам оскаржуване рішення суду першої інстанції не відповідає, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 21 вересня 2018 року до ЧВП ГУ НП в Чернігівській області надійшла заява від ОСОБА_3 щодо пошкодження автомобіля марки «LADA Largus» днз НОМЕР_1 . За результатами проведеного розслідування 28 грудня 2018 року винесено постанову про закриття кримінального провадження у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.194 КК України, виділено матеріали з кримінального провадження, для вирішення питання про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 (а.с.6-9).

Автомобіль марки «LADA Largus» днз НОМЕР_1 належить ОСОБА_1 на праві приватної власності (а.с.25).

Згідно висновку експерта за результатами проведення призначеної в рамках досудового розслідування автотоварознавчої експертизи від 27 грудня 2018 року №5202-5205/18-24, автомобіль «LADA Largus» днз НОМЕР_1 21 вересня 2018 року отримав наступні пошкодження: двері передні праві вм`ятина (20 НОМЕР_2 ); двері задні праві вм`ятина (25 х 15 см); капот ЛФП пошкоджено цвяхом (подряпина); двері передні ліві вм`ятина (20 х 15). Автомобіль підлягає відновлювальному ремонту. Вартість ремонту для усунення пошкоджень, отриманих 21 вересня 2018 року станом на момент пошкодження складає 9256 грн 67 коп. (а.с.11-24).

Постановою Новозаводського районного суду м.Чернігова від 01 квітня 2019 року по справі №751/1702/19 провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст.173 КУпАП закрите у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення. У вказаній постанові зазначено, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР №013437 від 22 лютого 2019 року ОСОБА_2 21 вересня 2018 року о 14.00 год в м.Чернігові по проспекту Перемоги 63 в громадському місці виражалась нецензурною лайкою, пошкодила автомобіль ОСОБА_4 на неодноразові зауваження не реагувала, чим порушила громадський порядок та спокій громадян та скоїла правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП. Які саме ушкодження було завдано автомобілю в протоколі не зазначено (а.с.65).

Дослідити витребуваних судом матеріалів кримінального провадження не виявилося можливим, оскільки на запит суду дані матеріали не надійшли.

В той же час, постановою про закриття кримінального провадження від 28 грудня 2018 року слідчий слідчого відділу Чернігівського відділу поліції ГУ НП в Чернігівській області Грукач А.А. постановив закрити кримінальне провадження №0007473 від 21 вересня 2018 року на підставі ч.1 ст.194 КК України, у зв`язку з поданням потерпілим заяви про закриття кримінального провадження, а також враховуючи, що шкода, яка спричинена, не підпадає під ознаки великої, під час кримінального провадження встановлено відсутність у діянні складу кримінального правопорушення. Тому дане правопорушення необхідно кваліфікувати, як дрібне хуліганство за ст.173 КУпАП.

За змістом даної постанови за своєю конструкцією склад кримінального правопорушення, передбаченого ст.194 КК України, є матеріальним, а обов`язковою ознакою його об`єктивної сторони є заподіяння цим діянням шкоди у великих розмірах. Такою шкода, згідно п.3 примітки до ст.185 КК України у складі умисного знищення або пошкодження майна, може бути визнана тоді, коли цим кримінальним правопорушенням спричинено матеріальні збитки на суму, яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Згідно Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1762 грн., відтак розмір соціальної пільги дорівнює 881 грн, а шкода, передбачена ч.1 ст.194 КК України визнається великою, якщо вона становить 220250 грн. Оскільки під час досудового розслідування за матеріалами вказаного кримінального провадження встановлено, що внаслідок пошкодження автомобіля позивачки матеріальну шкоду у великих розмірах заподіяно не було, шкода складає 9257 грн 67 коп., склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.194 КК України, відсутній.

Частиною 3 статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно ст.80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За змістом частин 1, 5 та 6 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до вимог ст.ст.1166, 1187 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. При цьому, цивільно-правова відповідальність юридичної або фізичної особи за завдану майнову шкоду настає за умови доведеності всіх елементів складу цивільного правопорушення: наявності шкоди, протиправності дій заподіювача шкоди, причинного зв`язку між шкодою та протиправною поведінкою і вини у заподіянні шкоди.

Стаття 1166 ЦК України регулює загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Аналіз наведених норм дає підстави для висновку про те, що законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір.

Із наведеного вище вбачається, що шкода є другою неодмінною умовою цивільно-правової відповідальності. Під шкодою розуміють зменшення або втрату (загибель) певного особистого чи майнового блага. Залежно від об`єкта правопорушення розрізняють майнову або немайнову (моральну) шкоду.

Згідно зі статтею 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Як роз`яснено в п. 4 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року № 4, шкода, завдана особі чи майну фізичної або юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала. Обов`язок відшкодувати завдану шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки незалежно від наявності вини.

Матеріалами справи підтверджується факт завдання шкоди автомобілю марки «LADA Largus» днз НОМЕР_3 5845 НОМЕР_4 , саме ОСОБА_2 , зокрема: постановою про закриття кримінального провадження від 28 грудня 2018 року, що ОСОБА_3 безпосередньо було визначено, як потерпілого; справою відносно ОСОБА_2 про адміністративне правопорушення за ознаками ст.173 КУпАП; показами свідків.

Доводи апеляційної скарги, що факт заподіяння шкоди був встановлений у ході досудового розслідування, однак сума заподіяної шкоди виявилася меншою, ніж передбачає склад кримінального правопорушення за ст.194 КК України, що стало підставою для закриття кримінального провадження, а закінчення строків притягнення до адміністративної відповідальності, причиною чого стало досудове розслідування та проведення експертизи в рамках кримінального провадження, заслуговують на увагу. З наявної в матеріалах справи копії постанови про закриття кримінального провадження від 28 грудня 2018 року вбачається, що в кримінальному провадженні №0007473 встановлено неправомірні дії ОСОБА_2 , адже пошкодження встановлені при проведенні авто товарознавчої експертизи автомобіля марки «LADA Largus» днз НОМЕР_1 та визначена вартість відновлювального ремонту необхідного для усунення пошкоджень та саме на підставі того, що потерпілий подав заяву про закриття кримінального провадження, а також те, що шкода, яка спричинена, не підпадає під ознаки великої, під час кримінального провадження встановлено відсутність у діянні складу саме кримінального правопорушення, а не взагалі відсутність вини відповідачки.

Доводи апеляційної скарги, що в постанові Новозаводського районного суду м.Чернігова по справі №751/1702/19 щодо притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, судом встановлено, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР №013437 від 22 лютого 2019 року Особа 1 21 вересня 2018 року о 14 год. 00 хв. в м.Чернігові по проспекту Перемоги, 63 в громадському місці виражалась нецензурною лайкою, пошкодила автомобіль Особа 2, на неодноразові зауваження не реагувала, чим порушила громадський порядок та спокій громадян та скоїла правопорушення передбачене ст.173 КУпАП, тому, вважає, при розгляді адміністративної справи стосовно відповідачки суд встановив спричинення шкоди автомобілю саме ОСОБА_2 також заслуговують на увагу.

Перевіривши протокол про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_2 21 вересня 2018 року в громадському місці виражалась нецензурною лайкою, пошкодила автомобіль, а на неодноразові зауваження не реагувала, чим порушила громадський порядок та спокій громадян. При цьому, апеляційний суд звертає увагу, що в сукупності вина ОСОБА_2 у спричинених пошкодженнях автомобілю позивачки є доведеною.

Апеляційний суд також звертає увагу, що провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст.173 КУпАП закрито у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення, а не у зв`язку з відсутністю вини.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, Законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантується право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема, передбачає, що закон, як і будь-який інший акт держави, повинен характеризуватися якістю, щоби виключити ризик свавілля.

На думку Європейського суду з прав людини, поняття «якість закону» означає, що національне законодавство повинно бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на конвенційні права цих людей (пункт 39 рішення від 24 квітня 2008 року у справі «C.G. та інші проти Болгарії» («C. G. and Others v. Bulgaria»), заява №1365/07; пункт 170 рішення у справі «Олександр Волков проти України», заява № 21722/11).

ЄСПЛ неодноразово зазначав, що формулювання законів не завжди чіткі, тому їх тлумачення та застосування залежить від практики, і роль розгляду справ у судах полягає саме у тому, щоб позбутися таких інтерпретаційних сумнівів з урахуванням змін у повсякденній практиці (пункти 31, 32 рішення від 11 листопада 1996 року у справі «Кантоні проти Франції» («Cantoni v. France»), заява №17862/91; пункт 65 рішення від 11 квітня 2013 року у справі «Вєренцов проти України», заява «№20372/11).

Дослідивши всі обставини в сукупності, апеляційний суд приходить до висновку, що вина у пошкоджені автомобіля позивачки та, відповідно, у заподіянні збитків позивачці доведена та у належний спосіб ОСОБА_2 не спростована. Іншого відповідачкою не доведено, хоча особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування лише якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Суд першої інстанції вищезазначені обставини справи та норми права не врахував, тому рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позовних ОСОБА_1 .

Крім того, ст.141 ЦПК України визначено, що суд апеляційної чи касаційної інстанціях, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача у разі задоволення позову.

З матеріалів справи вбачається, що при поданні позову ОСОБА_1 було сплачено судовий збір в сумі 768 грн 40 коп., а при поданні апеляційної скарги 1152 грн 60 коп., а разом 1921 грн, які підлягають стягненню з відповідачки.

Керуючись ст.ст. 367, 374, п.4 ч.1 ст. 376, 381, 382, 384, 390 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Деснянського районного суду м.Чернігова від 03 липня 2019 року скасувати.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 ) 9256 грн 67 коп. у відшкодування матеріальної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 ) у відшкодування витрат по сплаті судового збору при поданні позовної заяви в сумі 768 грн 40 коп. та при поданні апеляційної скарги 1152 грн 60 коп., а разом 1921 грн.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови виготовлено 24 жовтня 2019 року.

Головуючий: Судді: