_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/6172/19
УХВАЛА

29.10.2019 року Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Коваленко О.Б.,

при секретарі Маценко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі заяву ПАТ «ОТП Банк» про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , відповідачі: ОСОБА_2 , ПАТ «ОТП Банк», про забезпечення позову до подання позовної заяви, -

ВСТАНОВИВ:

24 жовтня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м. Одеса з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви.

У свою чергу, представник ПАТ «ОТП Банк» надав до суду заяву про застосування заходів зустрічного забезпечення позову, визначивши ОСОБА_1 розмір зустрічного забезпечення у розмірі 2512777 грн. 46 коп., до сплати вказаної суми на депозитний рахунок Київського районного суду м. Одеси, просить накласти арешт на нежилі офісні приміщення, площею 135,5 кв. м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 та доручити виконання ухвали суду приватному виконавцю ОМВО ОСОБА_3 , посилаючись на те, що кредитор планує отримати від реалізації спірного майна 2512777 грн. 46 коп. Відсутність заборони на цьому майні призведе до відчуження цього майна, унаслідок чого не буде можливості відшкодувати збитки, які можуть бути спричинені забезпечення позову.

Суд вважає, що слід відмовити у задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 6 ст. 154 ЦПК України, питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 25 жовтня 2019 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви задоволено, накладено арешт на житловий будинок, загальною площею 349,3 м.кв, та земельну ділянку, площею 0,0543 га, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 ; зупинено реалізацію арештованого нерухомого майна, що є предметом іпотеки, а саме: житлового будинку, загальною площею 349,3 м.кв, та земельної ділянки, площею 0,0543 га, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 , в межах виконавчого провадження № 58502804, що перебуває на примусовому виконанні (лот № 377010 системи електронних торгів арештованого майна ДП «СЕТАМ»); заборонено Державному підприємству «СЕТАМ» вчиняти будь-які дії спрямовані на проведення електронних торгів в тому числі, але не обмежуючись, дії щодо проведення електронних торгів, щодо реалізації житлового будинку, загальною площею 349,3 кв.м, та земельної ділянки, площею 0,0543, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , в межах виконавчого провадження № 58502804, що перебуває на примусовому виконанні (лот № 377010 системи електронних торгів арештованого майна ДП «СЕТАМ»).

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулась із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місце знаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Таким чином, діючим законодавством передбачено випадки, коли застосування зустрічного забезпечення є правом суду, а також коли суд зобов`язаний зробити це.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду, і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Отже, у будь-якому випадку, для вирішення питання про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову, необхідно встановити, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, а також встановити, які існують можливі ризики завдання збитків, завданими заходами забезпечення позову.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З урахуванням викладених обставин, суд вважає, що посилання представника ПАТ «ОТП Банк» на те, що сума збитків складає в сумі 656500 грн. 00 коп., є необґрунтованими, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Верховний Суд у постанові від 19 лютого 2019 року (справа № 911/1695/18) зазначив наступне: законом не встановлено обов`язку суду вимагати від особи, яка звертається із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача (зустрічне забезпечення позову), які можуть бути спричинені забезпеченням позову: відповідна вимога лише може висуватися судом з урахуванням обставин справи, але не визначається як неодмінна умова забезпечення позову.

На підставі вищевикладеного, з урахування повного та всебічного розгляду справи, суд вважає, що слід відмовити у задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення позову, оскільки зазначені витрати не пов`язані з витратами на судовий розгляд справи. Слід також зазначити, що зустрічне накладення арешту не є співмірним, оскільки з матеріалів справи не вбачається, що ОСОБА_1 є поручителем за кредитним договором, забезпечення позову, накладене ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 25 жовтня 2019 року не порушує права сторін щодо користування та володіння спірною власністю. Ухвалою суду про вжиття заходів забезпечення позову щодо спірного майна тимчасово зупинено реалізацію арештованого нерухомого майна, що є предметом іпотеки; предмет іпотеки продовжує знаходитись у віданні іпотекодержателя.

Керуючись ст. 149-154, 261, 352, 354, п. 15.5 розділу ХІІІ Перехідні положення, ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ПАТ «ОТП Банк» про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , відповідачі: ОСОБА_2 , ПАТ «ОТП Банк», про забезпечення позову до подання позовної заяви - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання суддею, однак оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Коваленко О. Б.