Справа № 159/3849/18
Провадження № 2/159/50/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2019 року м. Ковель

Ковельський міськрайонний суд Волинської області під головуванням

судді Восковської О.А.

за участю секретаря Канашкової О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ковелі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої позовні вимоги позивачка обгрунтовує тим, що з відповідачем перебуває у шлюбі з 15.05.2009 року. Від спільного шлюбу сторони мають двоє неповнолітніх дітей ОСОБА_3, 18.04.2011 р.н, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 Позивач вказує, що сімейне життя з відповідачем не склалося, постійно виникають сварки. Шлюбні стосунки припинили між собою. Позивач переконана, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе і суперечитиме її інтересам та інтересам неповнолітніх дітей. Вважає, що шлюб існує лише формально, сім'я розпалась остаточно, а тому звернулась до суду та просить шлюб розірвати.

Ухвалою судді від 17.09.18 р. було прийнято позовну заяву до розгляду у порядку загального позовного провадження і відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. Одночасно, відповідачу було надано строк для подачі відзиву на позовну заяву.

Ухвалою суду від 05.11.18 р. було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 05.12.2018 року.

05.12.18 р. ухвалою суду сторонам було надано строк на примирення терміном два місяці.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявилась, подала до суду письмову заяву в якій просить справу розглядати у її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю з підстав викладених у заяві та просить їх задовольнити. Просить залишити прізвище Поляк, а також залишити за нею судові витрати.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явився, подав до суду письмову заяву в якій просить справу розглядати у його відсутності, позовні вимоги не визнає та проти їх задоволення.

У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, приходить до висновку, що позов підставний і підлягає до задоволення.

Відповідно до ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя.

Стаття 112 СК України передбачає, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно свідоцтва про шлюб І-ЕГ №044520 виданого відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Ковелю Ковельського міськрайонного управління юстиції Волинської області 15.05.2009 року ОСОБА_2 вступив в юридичний шлюб з ОСОБА_5, про що зроблено відповідний запис №130.

Від шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про народження серії І-ЕГ №130933 від 28.04.2011 року) та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3 (свідоцтво про народження серії І-ЕГ №191849 від 05.02.2014 року).

Згідно ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Пунктом 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» встановлено, що проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Як убачається із матеріалів справи, зокрема із ухвали суду від 05.12.2018 року про примирення, з метою збереження сімї сторонам надавався двохмісячний строк на примирення, однак, згідно поданих заяв позивача та відповідача, бажаних результатів він не дав, і позивачка настоює на розірванні шлюбу, однак, відповідач на розлучення не згідний.

Згідно ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Зважаючи на те, що на протязі певного періоду часу сторони не підтримують шлюбних відносин, шлюб носить формальний характер, відносини, які склалися між сторонами, свідчать про повний розпад сім'ї, спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам та інтересам неповнолітніх дітей, а також враховуючи категоричне заперечення одним із подружжя на збереження шлюбу, суд приходить до висновку, що зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для задоволення позовної заяви.

Керуючись ст.ст.12-13, 19, 81, 258, 259, 264, 265 ЦПК України, на підставі ст.ст.24,110, 112 СК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 15.05.2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Ковелю Ковельського міськрайонного управління юстиції Волинської області, актовий запис № 130.

Після розірвання шлюбу прізвище позивачки залишити «Поляк».

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Волинського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий:ОСОБА_6