Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 299/1937/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.10.2019 року м.Виноградів

Виноградівський районний суду Закарпатської області в складі: головуючого - судді Левка Т.Ю., секретар судового засідання - Роман К.С., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Виноградів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: державний нотаріус Виноградівської державної нотаріальної контори Боричок К.В., про визнання права власності на 1/2 частину житлової квартири в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до Виноградівського районного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідачки ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: державний нотаріус Виноградівської державної нотаріальної контори Боричок К.В., про визнання права власності на 1/2 частину житлової квартири в порядку спадкування за законом.

Вимоги позову мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки, ОСОБА_3 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її брат ОСОБА_4 , які запавітів не залишили. До складу спадкового майна входить двох кімнатна житлова квартира за адресою: АДРЕСА_1 , яка у 2002 році була приватизована сім`єю позивачки згідно з Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». Спадкоємцями першої черги за законом до майна померлих крім позивачки є її мати, дружина та мати спадкодавців, відповідачка по справі ОСОБА_2 , яка претензій до спадкового майна не має. Позивачка вказує, що після смерті батька та брата вона прийняла спадщину, так як на час їх смерті постійно проживала з спадкодавцями в спадковій житловій квартирі та проживає в ній і на даний час, однак не може оформити спадщину через нотаріальну контору із-за відсутності правовстановлюючого документа на квартиру, оригінал якого втрачено.

Позивачка ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явилася, однак подала до суду письмову заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи у її відсутність.

Відповідачка ОСОБА_2 будучи повідомленою про день, час та місце проведення підготовчого судового засідання належним чином, в підготовче судове засідання не з`явилася, однак подала через канцелярію суду письмову заяву, згідно якої вимоги позивачки визнає, проти задоволення таких не заперечує та просить суд розглянути справу у її відсутність.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого судового провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідачкою позов визнано повністю, що не суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому в порядку ст.206 ЦПК України визнання нею позову прийнято судом.

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на стороні позивача державний нотаріус Виноградівського районного нотаріального округу Боричок К.В. будучи повідомленою про день, час та місце проведення підготовчого судового засідання належним чином, в підготовче судове засідання також не з`явилася, заяв, клопотань від неї не надходило.

Обстеживши матеріали справи та клопотання сторін, визнаючи в порядку ст.223 ЦПК України необов`язковим відібрання особистих пояснень від учасників процесу, і враховуючи, що у справі наявні достатні матеріали про права і взаємовідносини сторін та визнання позову відповідачкою, суд вважає за можливе у підготовчому судовому засіданні ухвалити рішення про задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер брат позивачки ОСОБА_4 .

Факт родинних відносин між позивачкою та спадкодавцями підтверджується свідоцтвом про народження позивачки серії НОМЕР_1 , виданим Перехрестівською сільською Радою народних депутатів 12.12.1987 p., свідоцтвом про шлюб позивачки серії НОМЕР_2 , виданим виконавчим комітетом Дротинської сільської ради 06.10.2007 p. та свідоцтвом про народження померлого ОСОБА_4 серії НОМЕР_3 , виданим Перехрестівською сільською Радою народних депутатів 12.07.1985 р.

Після смерті спадкодавців відкрилася спадщина на 1/2 частину двох кімнатної житлової квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно свідоцтва на право власності на житло, виданого на підставі рішення виконавчого комітету Виноградівської міської ради від 28.05.2002 р. №37 за реєстровим №1436, двох кімнатна житлова квартира за адресою АДРЕСА_1 зареєстрована за ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в рівних долях.

Заповіту спадкодавці за життя не залишили, а тому спадкування проводиться в порядку спадкування за законом.

У відповідності до ст.1261 ЦК України позивачка є спакоємцем першої черги до майна її померлого батька та згідно ст.1262 ЦК України - спадкоємцем другої черги щодо майна її померлого брата.

Cпадкоємцем першої черги до майна померлих є також відповідачка по справі, дружина та мати померлих, а також мати позивачки ОСОБА_2 , яка претензій до спадкового майна не має.

Суд констатує, що позивачка після смерті свого батька та брата відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України, як спадкоємець за законом спадщину прийняла, оскільки фактично проживала із спадкодавцями на день їх смерті в спадковій житловій квартирі і проживає в ній на даний час, та зареєстрована в спадковій квартирі, що підтверджується відміткою в паспорті громадянина України від 29.05.2004 року.

Відповідно до ст.1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати Свідоцтво про право на спадщину. Статтею 1297 зазначеного Кодексу встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Верховний Суд України в п. 23 Постанови Пленуму «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року за № 7 роз`яснив, що Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду з правилами позовного провадження.

У зв`язку з необхідністю прийняття спадщини, що залишилася після смерті батька та брата позивачка звернулася до Виноградівської державної нотаріальної контори. Разом з тим, державним нотаріусом позивачці було повідомлено, що для видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, необхідно надати правовстановлюючі документи щодо належності цього майна спадкодавцеві та рекомендовано звернутися в суд.

Відповідно до вимог п.1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

Крім того, відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК відсутність Свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно довідки КП «Виноградівське районне БТІ» №172 від 06.03.2019 року двох кімнатна житлова квартира за адресою АДРЕСА_1 будівництвом завершена та згідно архівних даних КП «Виноградівське районне БТІ» зареєстрована за ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в рівних долях, на підставі свідоцтва на право власності на житло, виданого Виноградівською міською радою згідно рішення виконавчого комітету Виноградівської міської ради від 28.05.2002 р. №37 за реєстровим №1436.

Оригінал вище вказаного свідоцтва про право власності на житло втрачено, копію якого позивачка отримала в КП «Виноградівське РБТІ».

Відповідно до ст.1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст.1262 Цивільного кодексу України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Відповідно до ч.3 ст.1268 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч.5 ст.1268 Цивільного кодексу України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до п.37 постанови № 5 від 07.02.2014 року пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» з урахуванням положень частини першої статті 15 та статті 392 ЦК власник майна має право пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Виходячи зі змісту наведених норм права, потреба в такому способі захисту права власності виникає тоді, коли наявність суб`єктивного права власника не підтверджена відповідними доказами, підлягає сумніву, не визнається іншими особами або ними оспорюється, а не в тому разі, коли цими особами не виконується відповідне рішення суду, ухвалене раніше.

Відповідно до ч.3 ст.3 Закону України від 1 липня 2004 року "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Відповідно до ч.4 ст.3 зазначеного Закону права на нерухоме майно, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав діяло законодавство, що не передбачало обов`язкової реєстрації таких прав.

За таких встановлених у підготовчому судовому засіданні обставин, суд, розглядаючи вказану справу в межах заявлених вимог та наданих позивачкою доказів, які оцінені судом в їх сукупності, вважає що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 18, 81, 200, 206, 223, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 16, 1216, 1220, 1222, 1261, 1262, 1268, 1270, 1274 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_4 , мешканкою АДРЕСА_1 , право власності на 1/2 частину двох кімнатної житлової квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до п.п. 15.5 п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Повне судове рішення складено 23.10.2019 року.

ГоловуючийТ. Ю. Левко