Справа № 362/3467/19
Провадження № 2/362/2062/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2019 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Марчука О.Л.,

при секретарі Лущик Т.М.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача Дулі Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про виділення майна в натурі, визнання права власності та стягнення компенсації,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом, в обґрунтування вимог якого зазначила, що вона і відповідач є співвласниками житлового будинку АДРЕСА_1 в рівних частках.

Посилаючись на те, що ними не досягнуто згоди щодо спільного користування вказаним нерухомим майном, позивач просить визнати за нею право власності на І-й поверх даного будинку із стягненням із відповідача на її користь 5 % вартості спірного майна.

Позивач та її представник в судовому засіданні підтримали вимоги позову та просили їх задовольнити з викладених у заяві підстав.

Відповідач та його представник в судовому засіданні позов не визнали та просили відмовити в його задоволенні.

Вислухавши вступне слово сторін і їх представників та дослідивши письмові докази по справі в повному обсязі, суд приходить до наступних висновків.

Згідно із Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 27.05.2019 року сторонам в рівних частках по 1/2 частці на праві приватної власності належить житловий будинок АДРЕСА_1 (а.с. 16 17).

На підтвердження своїх вимог, позивачем надано Висновок № ED-1727-1-1268.19 будівельно-технічного експертного дослідження від 02 березня 2019 року у якому запропоновано три варіанти поділу спірного нерухомого майна, усі без виключення із виділенням одному із співвласників І-го поверху будинку, а іншому ІІ-го поверху (а.с. 19 39).

При цьому, суд враховує, що за даним висновком, через рівність часток співвласників, у варіантах розподілу значення «І-й співвласник» і «ІІ-й співвласник» є взаємозамінними.

Тобто, за запропонованими у Висновку № ED-1727-1-1268.19 будівельно-технічного експертного дослідження від 02 березня 2019 року варіантами розподілу, І-й поверх може бути виділено, як позивачу, так і відповідачу.

Натомість, позивач просить визнати за нею право власності саме на І-й поверх спірного будинку, не бажаючи отримання в користування його ІІ-й поверх.

Отже, з урахуванням варіантів розподілу між сторонами спільного майна, що запропоновані у Висновку № ED-1727-1-1268.19 будівельно-технічного експертного дослідження від 02 березня 2019 року, фактично суду необхідно вирішити питання щодо того, кому із сторін виділити І-й поверх будинку, а кому ІІ-й.

У зв`язку з цим, суд обов`язково враховує фактичні обставини зазначені у Висновку № ED-1727-1-1268.19 будівельно-технічного експертного дослідження від 02 березня 2019 року, а саме: для можливості доступу ІІ-му співвласнику (тобто, тому із співвласників, кому буде виділено саме ІІ-й поверх будинку примітка суду) до другого поверху, йому необхідно влаштувати прибудову із облаштуванням в ній сходової клітки для підняття до своєї частини шляхом переобладнання діючого балкону; прибудову можливо виконати із боку приміщень з влаштуванням входу до приміщення через проріз балкону.

Таким чином, виділення будь-кому із співвласників І-го поверху спірного будинку, безумовно порушить право іншого співвласника на вільний доступ до своєї частини будинку, оскільки останньому необхідно влаштувати прибудову із облаштуванням в ній сходової клітки для підняття до своєї частини шляхом переобладнання діючого балкону.

Одночасно, суд враховує наступне.

Норма частини третьої статті 364 ЦК України передбачає, що у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється; така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Зокрема, співвласник, якому буде виділено ІІ-й поверх будинку в силу вимог частини третьої статті 364 ЦК України набуде право власності на виділене майно у вигляді ІІ-го поверху житлового будинку.

Відповідно до частини першої статті 5 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», у Державному реєстрі прав реєструються речові права та їх обтяження на земельні ділянки, а також на об`єкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення.

Разом з цим, з огляду на Державні будівельні норми України «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення» ДБН В.2.2-15-2005, затверджені Наказом Державного комітету України з будівництва та архітектури від 18.05.2005 року № 80 є невизначеним, який статус буде мати об`єкт, що складає ІІ-й поверх спірного будинку: одноквартирний (односімейний) житловий будинок чи квартира у багатоквартирному житловому будинку.

Як наслідок, суд не вбачає необхідним і можливим виділення одному із співвласників ІІ-го поверху спірного будинку, що не має доступу до нього та потребує влаштування прибудови із облаштуванням в ній сходової клітки для підняття до своєї частини.

За таких обставин, позовні вимоги є необґрунтованими, а тому задоволенню не підлягають.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 1 13, 19, 23, 30, 34, 76 83, 89, 95, 133, 141, 258, 259, 263 265, 273 ЦПК України,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про виділення майна в натурі, визнання права власності та стягнення компенсації відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Головуючий

Дата складення повного судового рішення 25 жовтня 2019 року.