Головуючий у 1-й інстанції Кузнецов Д.В.
Суддя-доповідач Мироненко І.П.
П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

14 березня 2019 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Донецького апеляційного суду в складі:

головуючого Мироненко І.П.

суддів: Биліни Т.І., Принцевської В.П.

секретаря Тулянкіної М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Маріуполі апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області, ухваленого 09 лютого 2018 року в м. Маріуполі (повний текст складений 19 лютого 2018 року) у справі за позовом публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про визнання недійсним рішення комісії, незаконними дій працівників, зобов'язання здійснити підключення будинку до електропостачання та стягнення моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

У травні 2017 року позивач ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» звернувся до суду з даним позовом, просив стягнути з ОСОБА_2 заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 42 893 грн. 18 коп., витрати по сплаті судового збору в сумі 1600 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 02 грудня 2016 року при перевірці представниками позивача виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення за місцем проживання відповідача було виявлено порушення ним ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.п. 42,48 ПКЕЕН, що виразилося у самовільному підключенні до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, виявити, яке при проведені контрольного огляду неможливо, шляхом монтування розетки з прихованою електропроводкою. Точка підключення - стіна будинку. У зв'язку із вказаними порушеннями був складений акт № 212129 від 02 грудня 2016 року.

01 листопада 2017 року відповідач ОСОБА_2 звернулася до суду із зустрічним позовом до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», просила визнати недійсним рішення комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з розгляду акту про порушення № 212129 від 02 грудня 2016 року, яке оформлене протоколом №1665 від 28 грудня 2016 року; визнати незаконними дії працівників ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з повного відключення лінії електропостачання з 02 грудня 2016 року жилого будинку, розташованого за адресою: м.Маріуполь, вул. Запорізька, 70, зобов'язати ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» здійснити на безоплатній основі підключення до електропостачання житлового будинку, розташованого за адресою: м.Маріуполь, вул.Запорізька, 70; стягнути з відповідача завдану моральну шкоду в розмірі 40 000 грн. та за не відпущену з вини відповідача електроенергію в розмірі 1194 грн. 82 коп., а також понесені судові витрати в розмірі 4140 гривень.

В обґрунтування зустрічного позову вказувала, що акт про порушення ПКЕЕн від 02 грудня 2016 року був складений з порушенням вимог діючого законодавства та ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» незаконно здійснило відключення будинку від електропостачання. Не було в акті зафіксовано конкретної точки самовільного підключення, а тому методика не повинна була застосовуватися. Також в акті не вірно встановлена межа балансової приналежності мереж. Вимірювальні прилади фактично не використовувались та не відображено в акті їх серійні номери і проходження метрологічної повірки. Прилад обліку більше 10 років не проходив перевірку та був не справний, але ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» під час складання акту про порушення враховували його покази. Також вказує, що неможливо здійснити заміри площі перерізу проводу штангенциркулем. Під час складання акту про порушення споживачу не надано можливості записати свої заперечення та відмовлено у залученні свідків. Відображені в акті електроприлади не були перевірені на предмет їх потужності та робото здатності. Розрахунок збитків проведений не за найменшою площею перерізу проводів, із порушенням Методики. Зазначає, що вона не мала заборгованості за електроенергією, а розетка, де було виявлено безоблікове споживання електричної енергії, була демонтована представниками ДТЕК. Проте до винесення рішенням судом її незаконно було відключено від постачання електроенергії. Обсяг не відпущеної з вини ДТЕК електроенергії з 01 грудня 2015 року по 02 грудня 2016 року становить 472,47 грн., а відповідальність енергопостачальника станом на 01 грудня 2017 рік відповідно до пункту 44 Методики складає 1194 грн. 82 коп.

Рішенням Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 09 лютого 2018 року позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 42 893 грн.18 коп. та судовий збір у сумі 1600 грн.

У задоволені зустрічного позову ОСОБА_2 до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» про визнання недійсним рішення комісії, незаконним дії працівників, зобов'язання здійснити підключення будинку до електропостачання, стягнення моральної шкоди відмовлено.

Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» суд виходив з того, що порушення відповідачем ПКЕЕн підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, а тому на ньому лежить обов'язок відшкодувати позивачеві шкоду, заподіяну не облікованим споживанням електроенергії, яку відповідач обґрунтовано нарахував за підпунктом 6 пункту 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року №562.

Відмовляючи у задоволені зустрічних позовних вимог ОСОБА_2, суд виходив з того, що вони є безпідставними.

В апеляційній скарзі представник відповідача ОСОБА_3, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким у задоволені позовних вимог ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» відмовити, а позовні вимоги ОСОБА_2 за зустрічним позовом задовольнити, вирішити питання про розподіл судових витрат.

В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що акт про порушення ПКЕЕн № 212129 від 02 грудня 2016 року був складений без обліку фактичних об'єктивних даних, з порушенням законодавства. Факт того, що було здійснено самовільне підключення до електромережі нічим об'єктивно не доводиться.

В акті № 212129 неналежно вказана інформація про місце розташування розетки, через яку проводилося невраховане споживання електроенергії, зазначено «стіна будинку», проте не зазначено яка сама. Таким чином, фактично та об'єктивно місце підключення (конкретна точка з'єднання проводів) встановлена не була і на схемі не відображено як того вимагає Методика.

Також не правильно встановлена межа балансової належності мереж, так як в акті відзначена схема «2» - відгалуження від лінії електропередачі неізольованим проводом, в той час як в дійсності таке відгалуження здійснюється ізольованим багатожильним кабелем. В ході судового розгляду позову позивач визнав неправильність відображення межі балансової належності мереж і представив суду нову схему, яка відмінна від тієї, що є в акті про порушення.

В акті не зазначено про те, чи є енергія в мережі після відключення автоматичного запобіжника. Таким чином, неможливо достовірно стверджувати, що підключення зроблено до мережі, що не є власністю постачальника на що суд не звернув уваги, порушуючи абз. 7 п.3.1 методики, яким зазначено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у п.п. 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Вимірювальні прилади, які перераховані в акті, фактично не використовувалися. В акті не зазначені ні серійні номери, ні дата проходження ними державного метрологічного контролю, що також є порушенням.

Електролічильник СО-И466 №0414816 пройшов останню державну перевірку 15 листопада 2006 року. На момент складання акту минуло більше десяти років, що є порушенням норм Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», проте посадові особи відповідача намагалися приховати цей факт, вказавши в акті, що дата перевірки нечитана.

З інформації від ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» (лист №55іс-2135 від 12 квітня 2017 року) вбачається, що відповідно до акту №574573 від 02 грудня 2016 року. прилад обліку СО-І466 №0414816 вимагає заміни, тобто на момент складання акту цей прилад не відповідав технічним вимогам та був несправний.

У розділі 3 акту вказані результати здійснення замірів параметрів схеми електропостачання споживача. Там є такі відомості: - (точка вимірювання) №1, (матеріал проводу) «СU» (переріз проводу) перетин 2,5кв.мм, аналогічно дані по точці №2, а в точці №3 зазначено, що матеріал «аІ» і його перетин 4.0 кв.мм. Відповідно до цієї ж таблиці, зазначені дані були отримані за допомогою, штангенциркуля. Проте, вимірювальним приладом - «штангенциркуль» вимірюються тільки лінійні розміри - довжина, ширина, висота, глибина і т.п. Виміряти їм площу перетину дроту не можливо. Ніяких цифрових даних про діаметр, виміряних проводів, в акті не зазначено.

На відеозаписі, представленої суду, немає самого моменту здійснення замірів, так як такі виміри не проводилися, тому що відключення від електропостачання було вироблено вже після складання акту, а проводити виміри діаметра дроту, який знаходить під напругою, небезпечно для життя. Крім того, у порушення п.2.9 Методики не було в акті зазначено, чи є провід одножильним або багатожильний.

Ухвалою Апеляційного суду Донецької області від 10 травня 2017 року за клопотанням представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 по справі призначено судову електротехнічну експертизу, проведення якої доручено Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

На підставі Указу Президента України від 29 грудня 2017 року № 452/2017 «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» та Указу Президента України від 28 вересня 2018 року № 297/2018 «Про переведення суддів», Апеляційний суд Донецької області ліквідовано, утворено Донецький апеляційний суд, юрисдикція якого поширюється на територію, на яку поширювалася юрисдикція ліквідованого суду.

30 січня 2019 року на адресу Донецького апеляційного суду надійшов висновок судової електротехнічної експертизи №12987 Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім.засл. проф. М.С. Бокаріуса.

Ухвалою Донецького апеляційного суду від 11 лютого 2019 року провадження у справі поновлено.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3, яка підтримала доводи апеляційної скарги, заперечення представника позивача ОСОБА_6, дослідивши матеріали справи і обговоривши доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга представника відповідача ОСОБА_3 підлягає задоволенню частково.

Згідно ст.263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіряючи справу в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, апеляційний суд виходить з наступного.

Згідно зі ст.1 Закону України «Про електроенергетику» енергія - це електрична чи теплова енергія, що виробляється на об'єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу; споживачі енергії - це суб'єкти господарської діяльності та фізичної особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною та тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Судом встановлено, що власником будинку №70 по вул.Запорізька в м.Маріуполі та споживачем послуг з електропостачання є ОСОБА_2, яка зареєстрована у даному будинку. Електроенергія у будинок постачається ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» за особовим рахунком НОМЕР_2 відкритим на ім'я ОСОБА_2

02 грудня 2016 року контролери ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» при проведенні перевірки дотримання споживачами ПКЕЕН за адресою: АДРЕСА_1, у присутності члена сім'ї власника ОСОБА_3 виявили факт порушення ПКЕЕн, а саме: самовільне підключення електроустановок до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, виявити, яке представниками енергопостачальника при проведені контрольного огляду не мали можливості, шляхом монтування розетки із прихованою електропроводкою. При вмиканні навантаження в дану розетку (кустарна електропіч) диск електролічильника не обертається. При ввімкнених запобіжниках та витягнутих дротах із клеми приладу обліку напруга в розетці наявна. Запобіжники встановлені до обліку. Електроенергія споживається, лічильником не враховується. Місце до облікового підключення - стіна будинку.

Вказані обставини підтверджуються актом про порушення ПКЕЕН від 02 грудня 2016 року № 212129, який було підписано трьома представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» ОСОБА_7, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 Присутній в будинку член сім'ї ОСОБА_3 від підпису відмовилась, про що зроблена відмітка у акті.

Крім того, проведеною фото та відео зйомкою виявлених фактів, на яких зафіксовано як місце до облікового підключення (розетку в стіні), так і можливість споживання електричної енергії при витягнутому проводі із клеми електролічильника, при цьому електрична енергія споживалася, а приладом обліку не враховувалась. А також показами, допитаних в судовому засіданні свідків ОСОБА_7, ОСОБА_8 та ОСОБА_9

Згідно зі статтею 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До зазначеного договору застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Відповідно до ПКЕЕн об'єктом споживача є житловий будинок, гараж, майстерня або інша електрифікована споруда, що належить споживачу на правах власності або користування.

Саме на власника або наймача об'єкта споживача покладено обов'язок звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією, у тому числі й у випадку набуття ним права власності чи права користування об'єктом споживача, уже підключеним до електропостачання попереднім власником чи наймачем.

Отже, саме власник або наймач, що перебуває у договірних правовідносинах із енергопостачальником, несе відповідальність за порушення правил користування електроенергією і саме власник або наймач є відповідальною особою за збитки, завдані енергопостачальнику в результаті без облікового використання електроенергії, що подається у належні йому на праві власності чи користування об'єкти споживача.

Відповідно до пункту 53 ПКЕЕн у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення ПКЕЕн розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

Також комісія визначає величину збитків, завданих енергопостачальнику протиправними діями споживача. Розмір відшкодування збитків, обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, з наступними змінами (далі - Методика).

Відповідно до пункту 1.1 Методики цей нормативно-правовий акт встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕн.

Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 1.2 Методики).

На підставі підпункту «а» пункту 3.3 Методики у разі, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Рішенням комісії з розгляду акта про порушення ПКЕЕн, оформленим протоколом від 28 грудня 2016 року № 1665, відповідачу було нараховано 42 893 грн. 18 коп. збитку за без облікове споживання електричної енергії за період з 03 грудня 2013 року до 02 грудня 2016 року (день встановлення порушення), який вона в добровільному порядку не сплатила.

Установивши, що ОСОБА_2 як споживач електричної енергії допустила порушення ПКЕЕн, внаслідок чого мало місце розкрадання електроенергії й завдано збитків позивачу, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача завданих збитків.

Разом з тим, колегія суддів не може погодитись з висновком суду про правильність розрахунку нарахованих позивачем збитків.

Згідно ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 в судовому засіданні апеляційного суду була призначена електротехнічна експертиза, проведення якої доручено Харківському науково-дослідницькому інституту судових експертиз ім.засл.проф. М.С. Бокаріуса.

Згідно висновку судової електричної експертизи № 12987 від 22 грудня 2018 року встановлено, що рішення комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕн по акту про порушення ПКЕЕн № 212129 від 02 грудня 2016 року, оформлене протоколом № 1665 від 28 грудня 2016 року, відповідає вимогам ПКЕЕн в частині факту встановлення порушення споживачем ПКЕЕн та відповідає вимогам Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачам правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ №562 від 04 травня 2006 року в частині послідовності розрахунку, але «Розрахунок збитків за актом «Акт про порушення ПКЕЕн № 212129» виконаний не у відповідності з даними акту та його схеми, де для розрахунку потужності самовільного підключення застосована сила допустимого тривалого струму 25А, а не фактична сила допустимого тривалого струму електричної розетки, яка дорівнює 16А.

Проведеним дослідженням встановлено, що у ланцюзі самовільного приєднання струмоприймачів, що зазначений в акті про порушення ПКЕЕн №212129, працівниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» повинен визначатися провід або елемент проводки з найменшою поперечною площею перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок. Для розрахунку допустимого тривалого струму, який може протікати цим ланцюгом у розрахунку визначений провід 2х2,5 мм2, сила струму якого за табл. 1,3,6 глави 1.3 ПУЕ, за способом прокладання, дорівнює 25А.

Приєднана до струмовідних жил проводу відпайки однофазна розетка, що зазначена в акті № 212129, є частиною електропроводки та електроустановочним виробом, який повинен маркуватися максимальним значенням сили струму, який може довготривало протікати через контакти (струмові дні частини) електричної розетки. Однофазні розетки випускаються зі стандартизованим значенням силу струму у 6,3А, 10А та максимальним значенням сили струму у 16А, що і фіксується на маркуванні розеток.

В акті № 212129 та схемі електропостачання споживача з результатами вимірів параметрів схеми не правильно визначена сила допустимого тривалого струму, який може протікати зазначеним у акті ланцюгом самовільного приєднання, що складається з автоматичного вимикача на 25А, проводу вводу 2х2,5 мм2, сила струму якого дорівнює 25А, самовільного приєднання проводом з перерізом мідних жил 4,0 мм2, сила струму якого дорівнює 32А та однофазної електророзетки, в яку вмикалися без облікові струмоприймачі різної потужності. Максимальне значення сили струму без облікової розетки в акті та схемі до акту не зафіксовано, на час експертного огляду провід самовільного приєднання з електророзеткою відсутні, тому повинно прийматися максимальне стандартизоване значення сили струму 16А.

З наведеного виходить, що згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок для розрахунку потужності самовільного підключення треба брати елемент проводки з найменшою поперечною площею перерізу проводки, що використані у схемі самовільного підключення до мережі та допустимого тривалого струму, який може протікати цим ланцюгом, не міг перевищувати 16А.

Таким чином, рішення комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕн по акту №212129 від 02 грудня 2016 року, оформлене протоколом №1665 від 28 грудня 2016 року, відповідає вимогам ПКЕЕн в частині встановлення порушення споживачем ПКЕЕн та відповідає вимогам Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ № 562 від 04 травня 2006 року в частині послідовності розрахунку, але сам розрахунок збитків виконаний не у відповідності із даними акту та його схеми, де для розрахунку потужності самовільного підключення застосована сила допустимого тривалого струму 25А, а не фактична сила допустимого тривалого струму електричної розетки, яка дорівнює 16А.

Згідно розрахунку позивача, проведеного з урахуванням висновків судової електричної експертизи № 12987, розмір заборгованості відповідача ОСОБА_2, як власника будинку, за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію становить 21 291 грн. 50 коп., яка і підлягає стягненню.

Вирішуючи спір, який виник між сторонами у справі, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, та дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2

Частиною першою ст.15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Разом з тим, способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у частині статті 16 ЦК України, до яких належить: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Оскарження як дій лише щодо факту складення акта, так і самого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов'язків, крім рекомендації сплатити нараховані збитки, що є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством в якості способу захисту прав. Визнання вимоги про оплату збитків незаконною не передбачено як спосіб захисту порушеного права, оскільки сама вимога носить рекомендаційний характер і сторони у разі необхідності можуть вжити заходів для досудового врегулювання спору.

Складений відповідно до вимог вказаних вище ПКЕЕн протокол також є лише фіксацією заподіяних внаслідок не облікованого використання електроенергії збитків, який є доказом і повинен оцінюватись судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, а його оскарження не передбачено чинним законодавством або договором як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи.

Зазначена правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України від 12 вересня 2011 року у справі № 6-25цс11.

Виходячи з викладеного, правильним є висновок про те, що визнання протиправним та скасування рішення комісії по розгляду акта про порушення ПКЕЕн, оформленого у вигляді протоколу, не передбачено чинним законодавством або договором як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи. Тому, проведення перерахунку не є підставою для визнання недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕн від 28 грудня 2016 року.

При цьому, посилання представника відповідача ОСОБА_3 на судову практику господарських судів не може бути прийнято до уваги, оскільки регулюється іншим нормативним актом ПКЕЕ, затверджених постановою НКРЕ України від 31 липня 1996 року за №28, якими прямо було передбачено право суб'єктів господарювання оскарження рішення комісії в судовому порядку.

Згідно з п.35 ПКЕЕн, затверджених постановою НКРЕ від 26 липня 1999 року за №1357 (втратили чинність на підставі постанови КМ №502 від 26 червня 2018 року), енергопостачальник має право відключити побутового споживача у разі: самовільного підключення до електричної мережі або розкрадання електричної енергії.

Також п.36 цих Правил встановлено, що відновлення постачання електричної енергії побутовому споживачу здійснюється після оплати витрат на повторне підключення, усунення виявлених порушень та/або відшкодування збитків, завданих електропостачальнику (електророзподільному підприємству), крім випадку, коли електроустановку побутового споживча відключено у зв'язку з наявністю заборгованості з оплати за спожиту електричну енергію.

У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише без облікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути без облікове приєднання під час оформлення акту, відключенню підлягає об'єкт споживання в цілому, про що зазначається в акті (п.53 ПКЕЕн).

Суд першої інстанції встановивши, що представниками ДТЕК під час перевірки було виявлено порушення схеми електропроводки та наявність прихованої розетки, що дозволяло викрадення електричної енергії, а споживач не дозволила усунути виявлені порушення (згідно акту № 212129 від 02 грудня 2016 року споживач категорично відмовилась від часткового демонтажу конструкцій виявлення місця самовільного підключення), дійшов правильного висновку про правомірність відключення будинку споживача від електропостачання та відсутність підстав для задоволення позову в частині відшкодування моральної та матеріальної шкоди.

На час розгляду справи судом електропостачання будинку споживача було відновлено.

Згідно ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З огляду на викладене рішення суду в частині стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію підлягає зміні, із стягненням з ОСОБА_2 на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» заборгованості в сумі 21 291 грн. 50 коп. В іншій частині рішення суду підлягає залишенню без змін, у зв'язку з чим апеляційна скарга представника відповідача підлягає задоволенню частково.

Згідно вимог ч.13 ст.141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Відповідно до ч.1 цієї статті, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

В ході розгляду даної справи ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» було понесено судові витрати по сплаті судового збору за подачу позовної заяви в розмірі 1600 грн.

За подачу апеляційної скарги ОСОБА_2 сплачено судовий збір у розмірі 4300 грн. та понесені витрати по оплаті експертизи у розмірі 9295 грн.

З урахуванням розміру задоволених вимог та норм ст.141 ЦПК України, стягненню з ОСОБА_2 на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» підлягають витрати по сплаті судового збору за подачу позовної заяви в розмірі 794 грн. 24 коп.

Також враховуючи, що апеляційну скаргу представника відповідача задоволено частково, то з ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» на користь ОСОБА_2 підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 1208 грн. 64 коп. та витрати по оплаті експертизи у розмірі 4680 грн. 96 коп., а всього 5889 грн. 60 коп.

Отже, з вирахуванням суми витрат по сплаті судового збору, що підлягає стягненню з ОСОБА_2 на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» за подачу позовної заяви, колегія суддів вважає за доцільне стягнути з ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» на користь ОСОБА_2 судові витрати у розмірі 5095 грн. 36 коп. (5889,60 - 794,24).

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 задовольнити частково.

Рішення Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 09 лютого 2018 року в частині стягнення заборгованості та розподілу судових витрат змінити.

Позов публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованої за адресою:АДРЕСА_2) на користь публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» (р/р 60 у Ощадбанку України Донецького обласного управління, МФО 335106, ) заборгованість за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію у розмірі 21 291 (двадцять одна тисяча двісті дев'яносто одна) грн. 50 коп.

В частині відмови у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 до публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про визнання недійсним рішення комісії, незаконними дій працівників, зобов'язання здійснити підключення будинку до електропостачання та стягнення моральної шкоди, рішення суду залишити без змін.

Стягнути з публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» на користь ОСОБА_2 5095 (п'ять тисяч дев'яносто п'ять) грн. 36 коп. у рахунок відшкодування судових витрат.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду за наявності передбачених ст.389 ЦПК України підстав протягом тридцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст судового рішення складено 19 березня 2019 року.

Головуючий І.П. Мироненко

Судді: Т.І. Биліна

В.П. Принцевська