Справа №:755/3458/19
Провадження №: 2/755/2448/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" березня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В. розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», про стягнення відшкодування майнової шкоди завданої в результаті залиття квартири та стягнення пов'язаної із цим моральної шкоди, за правилами загального позовного провадження, -

у с т а н о в и л а:

28.02.2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», про стягнення відшкодування майнової шкоди завданої в результаті залиття квартири та стягнення пов'язаної із цим моральної шкоди, за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 07.03.2019 року відкрито провадження у справі та призначено проведення розгляду справи за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін.

26.03.2019 року до суду надійшла заява відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Вимоги заяви мотивовано тим, що враховуючи обґрунтування позовних вимог та додані докази (їх якість та обсяг), для всебічного, повного та обґрунтованого розгляду справу, дану справу доцільно розглядати в порядку загального позовного провадження, адже необхідно встановити з чиєї вини сталося залиття квартири, причинний зв'язок між залиттям та пошкодженням майна, необхідно встановити розмір збитків від саме залиття. Крім того, відповідач зазначає, що позовна заява містить неправдиву інформацію щодо небажання відповідача відшкодувати шкоду.

Вивчивши заявлене клопотання, приходжу до висновку про те, що клопотання не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Отже, чинним процесуальним законодавством України визначено, що справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - є малозначними.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2019 року визначений у розмірі 1921,00 грн.

Таким чином, сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 192100,00 грн., а справи з ціною позову менше вказаної суми є малозначними.

За змістом ст. 274 ЦПК України, 1. У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. 2. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. 3. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. 4. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об'єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Згідно ст. 277 ЦПК України 1. Питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. 2. У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. 3. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. 4. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. 5. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. 6. Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається. 7. Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

З аналізу наведених норм чинного законодавства України вбачається, що для розгляду спорів, які згідно положень цивільного процесуального законодавства є малозначними, тобто малозначність встановлена законом, а не визнана судом з урахуванням положень ч.ч. 2, 3 ст. 274 ЦПК України, передбачений розгляд справи лише за правилами спрощеного позовного провадження.

Оскільки ціна позову у справі про стягнення шкоди становить 89562,80 грн., і на такий спір не розповсюджуються положення ч. 4 ст. 274 ЦПК України, така справа є малозначною у відповідності до вимог закону, а тому має розглядатись лише за правилами спрощеного позовного провадження, і за таких умов відсутні правові підстави для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Крім того, слід зазначити, що спрощене провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об'єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, позивач та відповідач не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог та заперечень один одного у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користуються правами, передбаченими ЦПК України.

Загалом суд констатує, що всі посилання викладені відповідачем у своєму запереченні проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження уміщуються в поняття письмових доказів, які безперешкодно можуть бути надані ним суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження або витребувані судом за клопотанням однієї з сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 274, 277, 353-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», про стягнення відшкодування майнової шкоди завданої в результаті залиття квартири та стягнення пов'язаної із цим моральної шкоди, за правилами загального позовного провадження - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя -