ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 381/4642/17

провадження № 61-8941св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Головуючого - Антоненко Н. О. (суддя-доповідач),

суддів: Дундар І. О., Журавель В. І., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М.,

позивач, відповідач за зустрічним позовом- ОСОБА_1 ,

відповідач, позивач за зустрічним позовом- ОСОБА_2 ,

третя особа - Орган опіки та піклування Фастівської міської ради,

третя особа за зустрічним позовом- Фастівський міськрайонний відділ Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Київській області,

розглянувши в попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 травня 2019 року в складі судді Лапчевської О. Ф.,

ВСТАНОВИВ :

Описова частина

Короткий зміст вимог

У грудні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про припинення стягнення з нього аліментів і стягнення аліментів з ОСОБА_2 .

У липні 2018 року ОСОБА_2 подала до суду зустрічну позовну заяву про стягнення з ОСОБА_1 2174,64 грн пені за прострочення сплати аліментів.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 24 січня 2019 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки та піклування Фастівської міської ради про припинення стягнення аліментів та стягнення аліментів задоволено частково. Звільнено ОСОБА_1 з 21 червня 2017 року від сплати аліментів на користь ОСОБА_2 на неповнолітню дитину ОСОБА_3 в розмірі ј частини з усіх видів заробітку до досягнення дитиною повноліття щомісячно, стягнутих за рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області 08 квітня 2014 року.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі ј частини з усіх видів її заробітку, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення дитиною повноліття, щомісячно, починаючи з 14 грудня 2017 року. Рішення в частині стягнення аліментів підлягає негайному виконанню у межах суми платежу за один місяць. В іншій частині позову відмовлено.

У задоволені зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Фастівський міськрайонний ВДВС ГТУЮ у Київській області про стягнення заборгованості по аліментах, пені за прострочення сплати аліментів та інфляційних втрат відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 квітня 2019 року дану апеляційну скаргу залишено без руху для сплати судового збору, подачі клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із обгрунтуванням підстав такого пропуску та наданням відповідних доказів, та для надання апеляційної скарги в новій редакції із зазначенням у чому полягає незаконність та (або) необґрунтованість оскаржуваного рішення.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 травня 2019 року поновлено ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження. Апеляційну скаргу визнано неподаною та повернуто особі, яка її подала, в зв`язку з тим, що ОСОБА_2 не в повному обсязі усунула недоліки, а саме не сплатила судовий збір та не надала апеляційну скаргу в новій редакції із зазначенням у чому полягає незаконність та (або) необґрунтованість оскаржуваного рішення.

Повертаючи апеляційну скаргу, суд виходив із того, що ОСОБА_2 не виконала вимоги ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху в частині сплати судового збору та не надала апеляційну скаргу в новій редакції із зазначенням у чому полягає незаконність та (або) необґрунтовансть рішення суду першої інстанції, яке оскаржується.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

08 травня 2019 року ОСОБА_2 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 травня 2019 року.

Ухвалою Верховного Суду від 20 травня 2019 року відкрито касаційне провадження в даній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 19 вересня 2019 року призначено дану справу до розгляду.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

У касаційній скарзі ОСОБА_2 посилається на те, що суд апеляційної інстанції безпідставно вважав, що вона не виконала вимоги ухвали апеляційного суду від 08 квітня 2019 року, оскільки 24 квітня 2019 року нею було направлено на адресу апеляційного суду, крім іншого, квитанцію про сплату судового збору та апеляційну скаргу в новій редакції. Просить скасувати оскаржувану ухвалу суду та направити справу до апеляційного суду для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

Відзив на касаційну скаргу

У липні 2019 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу, в якому посилаючись на затягування ОСОБА_2 стягнення з неї аліментів та заборгованості по аліментах на підставі рішення суду, просив касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

ОСОБА_2., отримавши 16 квітня 2019 року ухвалу апеляційного суду про усунення недоліків, 24 квітня 2019 року подала до апеляційного суду заяву про часткове усунення недоліків разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження з наведеними обставинами пропуску такого строку.

Оскільки ОСОБА_2 в повному обсязі недоліки не усунула, апеляційний суд уважав наявними передбачені статтею 185 ЦПК України підстави для повернення апеляційної скарги.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Вивчивши матеріали цивільної справи, перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду дійшла висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Оскаржуване судове рішення не відповідає зазначеним вимогам закону.

Статтею 356 ЦПК України закріплені вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Відповідно до частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

Згідно з частиною третьою статті 185 ЦПК України якщо недоліки заяви не усунуто, заява вважається неподаною і повертається особі, яка її подала.

Аналіз частини третьої статті 185 ЦПК України зумовлює висновок, що суддя апеляційної інстанції, установивши, що апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог статті 356 ЦПК України, у тому числі якщо не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення її без руху, про що повідомляє особу, яка подала апеляційну скаргу, і надає їй строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання особою ухвали.

У разі подання особою апеляційної скарги, оформленої з порушенням вимог статті 356 ЦПК України, суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху із зазначенням її недоліків.

24 квітня 2019 року ОСОБА_2 здала на пошту заяву про усунення недоліків із доданою до неї квитанцією про сплату судового збору, а також апеляційну скаргу в новій редакції, яка надійшла до Київського апеляційного суду 02 травня 2019 року.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Із урахуванням наведеного, ухвала Київського апеляційного суду від 02 травня 2019 року постановлена з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до частини шостої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню в справі.

За встановлених обставин Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню, а рішення апеляційного суду - скасуванню з направленням справи для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження до суду апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 400, 402, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ :

Касаційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Київського апеляційного суду від 02 травня 2019 року скасувати.

Справу направити для продовження розгляду до того ж апеляційного суду.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Антоненко

Судді І. О. Дундар

В. І. Журавель

Є. В. Краснощоков

М. М. Русинчук