Справа № 162/4/19
Провадження № 2/162/77/2019
ЛЮБЕШІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

21 березня 2019 року селище Любешів.

Любешівський районний суд Волинської області у складі:

головуючого - судді Глинянчука В.Д.,

з участю секретаря судових засідань Смаль Т.П.,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглядаючи справу за цивільним позовом акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_3 про стягнення кредитної заборгованості,

встановив:

Цей позов надійшов до Любешівського районного суду Волинської області 08 січня 2019 року, після усунення недоліків у справі відкрито провадження 12 лютого 2019 року. Постановлено розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, перше судове засідання призначено на 21 березня 2019 року.

Представником відповідача ОСОБА_2 12 березня 2019 року надано відзив на позов.

У відзиві заявлено клопотання про розгляд справи у порядку загального позовного провадження. Це клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_3 визнає позовні вимоги частково, бажає надати суду пояснення по справі, у зв'язку з цим відповідач заперечує проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження.

У перше судове засідання представник позивача не з'явився, подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з підготовкою відповіді на відзив відповідача.

Представник відповідача у судовому засіданні своє клопотання про продовження розгляду справи за правилами загального позовного провадження підтримала, проти задоволення клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи не заперечила.

Вирішуючи клопотання представника відповідача, суд виходить з наступного.

Згідно з частинами другою, четвертою статті 19 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до частини шостої статті 19 ЦПК для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною другою статті 187 ЦПК зокрема визначено, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій серед іншого зазначаються за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа; дата, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті, якщо справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; строк для подання відповідачем відзиву на позов; строки для подання відповіді на відзив та заперечень, якщо справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження.

Статтею 277 ЦПК встановлено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається. Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

У відповідності з частинами першою, другою статті 274 ЦПК у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з частинами першою-четвертою, частиною восьмою статті 279 ЦПК розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Розмір заявлених позивачем вимог становить 50032,74 гривень, що менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, справа є малозначною і підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Між тим, суд звертає увагу, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін не перешкоджає відповідачу з'явитися у судове засідання і дати особисті пояснення щодо позову, подавати докази на спростування позовних вимог, користуватися іншими процесуальними правами відповідача тощо.

Таким чином, суд доходить висновку про необхідність залишення без задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Вирішуючи клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи для надання додаткового часу для подання відповіді на відзив, суд бере до уваги наступне.

Згідно з фіскальним чеком державного підприємства «Укрпошта» відзив на позовну заяву стороною відповідача направлено позивачу 12 березня 2019 року, поштовому відправленню присвоєно цифровий ідентифікатор № 125.

Відповідно до он-лайн сервісу відстеження поштових відправлень державного підприємства «Укрпошта» поштове відправлення № 125 отримано позивачем 18 березня 2019 року.

У відповідності з ухвалою суду про відкриття провадження у справі позивачу встановлено п'ятиденний строк з дня отримання відзиву для подачі відповіді на відзив.

Таким чином, станом на 21 березня 2019 року встановлений ухвалою строк на подання відповіді на відзив не минув.

Отже, клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи підлягає до задоволення.

Керуючись статтями 19, 187, 222, 274, 277, 279 ЦПК суд

постановив:

У клопотанні представника відповідача ОСОБА_2 про розгляд справи у порядку загального позовного провадження відмовити.

Клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи для подання відповіді на відзив задовольнити.

Відкласти розгляд справи за цивільним позовом акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_3 про стягнення кредитної заборгованості на 09 годину 30 хвилин 03 травня 2019 року з повідомленням сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий В.Д. Глинянчук