У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття провадження у справі

"25" жовтня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовом Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації (02125, м. Київ, вул. Курнатовського, буд. 7-А, корп. 1) до ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ), третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат (03165, м. Київ, пр. Комарова, 7) про стягнення суми коштів грошової допомоги, виплачені надміру внаслідок подання документів з недостовірними відомостями, -

В С Т А Н О В И В :

11 вересня 2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов позов Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, про стягнення суми коштів грошової допомоги, виплачені надміру внаслідок подання документів з недостовірними відомостями, який 12 листопада 2019 року було передано в провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Відповідно до заявлених позовних вимог, позивач просить суд: стягнути з ОСОБА_1 грошову допомогу, виплачені надміру внаслідок подання документів з недостовірними відомостями в сумі 32 084,48 грн. на користь позивача та судовий збір у розмірі 1921,00 грн.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що позивачем ОСОБА_1 видана довідка № від 21.01.2015 року про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи із зазначенням дати переміщення 07.01.2015 року. 22.01.2015 року ОСОБА_1 звернулась до позивача із заявою про призначення щомісячної адресної допомоги особам, які переміщуються з тимчасово окупованої території України та районів проведення антитерористичної операції, для покриття витрат на проживання, в т. ч. на оплату житлово-комунальних послуг. Рішенням комісії від 30.01.2015 року відповідачу призначена щомісячна адресна допомога на проживання на двох осіб у сумі 884 грн. на місяць на період з 22.01.2015 року по 21.07.2015 року. 29.07.2015 року відповідач звернулась до позивача із заявою про продовження щомісячної адресної допомоги і рішенням комісії від 13.08.2015 року їй зроблено перерахунок в межах терміну призначення на суму 884 грн. на місяць на період з 22.01.2015 року по 16.03.2015 року у сумі 949 грн. на період з 17.03.2015 року по 21.07.2015 року та було продовжено виплату допомоги на суму 949 грн. на місяць на період 22.07.2015 року по 21.01.2016 року. 22.01.2016 року відповідач звернулась із заявою про подовження щомісячної адресної допомоги і рішенням комісії від 14.03.2016 року їй було подовжено виплату допомоги на суму 1074 грн. на місяць на період з 22.01.2016 року по 20.07.2016 року. 22.07.2016 року відповідач звернулась із заявою про подовження щомісячної адресної допомоги і рішенням комісії від 03.11.2016 року їй було подовжено виплату допомоги на суму 1130 грн. на місяць на період з 22.07.2016 року по 21.01.2017 року. 23.01.2017 року відповідач звернулась із заявою про подовження щомісячної адресної допомоги і рішенням комісії від 06.02.2017 року їй було подовжено виплату допомоги на суму 1247 грн. на місяць на період з 23.01.2011 року по 22.07.2017 року. 24.07.2017 року відповідач звернулась із заявою про подовження щомісячної адресної допомоги. Позивачем ОСОБА_2 видана довідка № від 24.07.2017 року про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи. Під час перевірки було встановлено, що згідно з інформаційною довідкою №99698950 від 09.10.2017 року у ОСОБА_2 перебуває у власності двохкімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_1 , із зазначенням дати реєстрації 17.12.2014 року. Рішенням комісії від 10.10.2017 року відповідачу відмовлено у наданні щомісячної адресної допомоги у зв`язку із виявленням нерухомого майна у чоловіка. Фактичну оплату щомісячної адресної допомоги здійснено по 31.05.2017 року. 30.10.2017 року позивачем відповідачу направлено листа з проханням в добровільному порядку повернути державні кошти в сумі 33 081,48 грн., отримані внаслідок надання неправдивої інформації при зверненні за отриманням щомісячної адресної допомоги. 15.11.2017 року відповідач сплатила на рахунок Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат 1000 грн., тим частим визнавши факт наявності боргу. Станом на липень 2019 року відповідач неправомірно отримала кошти за період з 22.01.2015 року по 22.07.2017 року в сумі 32 081,48 грн. не повернуті на рахунок Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат.

У відповідності до вимог ч.6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідачів.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до наступного.

Позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови в відкритті провадження у справі, відсутні.

При цьому, суддя враховує положення ч. ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та з огляду на викладене вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому суд приходить до висновку про те, що справа підлягає подальшому розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 274, ч. 5 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, суддя приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 187, 261, 274-279, 353 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Відкрити провадження у справі за позовом Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації (02125, м. Київ, вул. Курнатовського, буд. 7-А, корп. 1) до ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ), третя особа: Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат (03165, м. Київ, пр. Комарова, 7) про стягнення суми коштів грошової допомоги, виплачені надміру внаслідок подання документів з недостовірними відомостями.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач може подати в строк, що не перевищує п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а позивач - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Не пізніше п`ятиденного строку відповідач має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. У разі неподання у встановлений судом строк яких, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Треті особи, що не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, мають право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву, які повинні відповідати вимогам третьої - шостої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, протягом десяти днів з дня отримання позову або відзиву.

Інші учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третьої особи протягом п`яти днів з дня отримання таких пояснень.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://court.gov.ua/sud2604.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: