У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Справа №338/334/19

Провадження № 2/338/208/19

25 березня 2019 року селище Богородчани

Суддя Богородчанського районного суду Івано-Франківської області Рибка Л.Я., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Богородчанської районної державної адміністрації ОСОБА_2, Глибівської сільської ради Богородчанського району Івано-Франківської області про визнання незаконними та скасування рішень відповідачів,

в с т а н о в и л а:

ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до державного реєстратора прав на нерухоме майно Богородчанської РДА ОСОБА_2, Глибівської сільської ради Богородчанського району Івано-Франківської області про визнання незаконним та скасування рішення Глибівської сільської ради № 223-20/2017 від 26 жовтня 2018 року, визнання незаконними і скасування рішень державного реєстратора прав на нерухоме майно Богородчанської РДА ОСОБА_2 №43990769 від 12 листопада 2018 року, №44213224 від 23 листопада 2018 року, №44030077 від 14 листопада 2018 року, №43994748 від 12 листопада 2018 року.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, приходжу до переконання, що позовна заява підлягає залишенню без руху.

Відповідно до положень ЦПК України позовна заява повинна відповідати вимогам ст.ст. 175, 177 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Одночасно з позовною заявою позивачем подано клопотання про звільнення його від сплати судового збору, обґрунтоване тим, що розмір судового збору за подання позовної заяви перевищує 5% його річного доходу за попередній календарний рік. На підтвердження зазначених обставин ОСОБА_1 подано копію відомостей з Державного реєстру ФОПП про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 по 4 квартал 2018 року, копію довідки Тисменицького об'єднаного управління ПФУ Івано-Франківської області №958/03 від 3 листопада 2017 року (а.с. 31, 32).

Вивчивши доводи зазначеного клопотання та додані до нього докази, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 1 та 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі зокрема, за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Разом з тим, звільнення від сплати судового збору є правом суду, а відповідне клопотання сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до суду та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами.

Вважаю, що надані суду ОСОБА_1 відомості з Державного реєстру ФОПП дають неповну інформацію про види його доходу та майновий стан за попередній (2018) календарний рік, а копія довідки Тисменицького об'єднаного управління ПФУ Івано-Франківської області від 3 листопада 2017 року не є належним доказом на підтвердження майнового стану позивача за вищевказаний період. За таких обставин приходжу до висновку, що клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору слід задоволити частково.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру слід сплатити судовий збір - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 768 грн. 40 коп.

Згідно з п.10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Позовна заява, подана ОСОБА_1, містить дві самостійні вимоги немайнового характеру, отже розмір судового збору, належного до сплати за подання даного позову, становить 1536 грн. 80 коп., однак вважаю за можливе зменшити розмір судового збору до 768 грн. 40 коп.

Судовий збір у вказаному розмірі позивачу слід сплатити на рахунок з наступними реквізитами: отримувач коштів - УК у Богородчанському районі 22030101, рахунок отримувача - 9023, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37837821, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101, та представити суду оригінал відповідного платіжного документа.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху і надає позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України,

п о с т а н о в и л а:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задоволити частково.

Зменшити розмір судового збору за подання ОСОБА_1 позовної заяви до державного реєстратора прав на нерухоме майно Богородчанської районної державної адміністрації ОСОБА_2, Глибівської сільської ради Богородчанського району Івано-Франківської області про визнання незаконними та скасування рішень відповідачів до 768 грн. 40 коп.

Позовну заяву ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Богородчанської районної державної адміністрації ОСОБА_2, Глибівської сільської ради Богородчанського району Івано-Франківської області про визнання незаконними та скасування рішень відповідачів залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, - сплати судового збору в розмірі 768 грн. 40 коп. - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі неусунення недоліків позовної заяви в частині несплати судового збору у зазначений строк заява буде вважатись неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.Я. Рибка