Дата документу 20.03.2019
Справа 320/9045/19
Провадження 2/320/4530/19
20 березня 2019 року Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі:
головуючого - судді Урупи І.В.
за участі секретаря судового засідання - Литвиненко В.Є.,
учасники справи:
відповідач ОСОБА_2,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Мелітополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,
Позивачка звернулася до Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області з позовом, в якому просить визнати відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1, посилаючись те, що вона є власницею квартири АДРЕСА_2, відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 27.03.2000, та договору дарування від 12.10.2018, посвідченого приватним нотаріусом Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області ОСОБА_3, зареєстрованого в реєстрі за № 384. В квартирі 2008 року зареєстрований її син, ОСОБА_2, який за місцем реєстрації не проживає без поважних причин та ніколи не проживав. Реєстрація відповідача порушує її права як власника вказаної квартири.
Позивачка в судове засідання не зявилася, від неї надійшло клопотання про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не зявився. Судова повістка про виклик до суду надсилалася йому за зареєстрованим у встановленому порядку місцем його проживання та повернулася до суду за відсутністю за адресою місця проживання за закінченням терміну зберігання. Іншої адреси відповідач суду не повідомляв.
Відповідно до ст.128 ч. 7. ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Відповідно до ст.128 ч. 8 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Крім того, відповідач викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Ухвалою судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 14.12.2018 провадження у справі було відкрито та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню.
Судом встановлено та з матеріалів справи вбачаються наступні обставини.
Позивачка є власником квартири АДРЕСА_2, відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 27.03.2000, та договору дарування від 12.10.2018, посвідченого приватним нотаріусом Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області ОСОБА_3, зареєстровано в реєстрі за № 384. /а.с.6-7,8/
Відповідно до довідки виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області від 12.11.2018 ОСОБА_2, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.
В силу того, що відповідач зареєстрований в квартирі але в ній не проживає, позивачка не може в повній мірі володіти, користуватися та розпоряджатися належній їй квартирі.
Згідно з ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Частиною 1 ст. 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 156 ЖК УРСР члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в ч. 2 ст. 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням.
Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 64 ЖК УРСР до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їхні діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в ч. 2 цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї.
Відповідач зареєстрований в квартирі, як члени сімї власника.
Тому, згідно з чинним законодавством у даному випадку слід застосовувати вимоги ч.2 ст.405 ЦК України, згідно яких член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Будь-якої домовленості між сторонами щодо строку відсутності відповідача в квартирі судом не встановлено.
Враховуючи той факт, що відповідач добровільно залишив квартиру, зареєстрований в ній, як член сімї власника, але без поважних причин не проживає понад один рік, суд приходить до висновку про наявність підстав для припинення права відповідача користуватися чужим майном (квартирою) на підставі частини другої статті 405 ЦК України.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 12,81,89,133,141,263,26, 280-282 ЦПК України, ст. 317,319, 321, 391,401,405,406 ЦК України, ст.ст. 64, 156 ЖК УРСР, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ст.284 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте Мелітопольським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.
На рішення може бути подана апеляційна скарга позивачем до Запорізького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.
Позивачка: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНОКПП НОМЕР_1, зареєстроване місце проживання за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.
Відповідач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстроване місце проживання за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.
Повне судове рішення складено 20.03.2019.
Суддя: