Провадження № 6/537/142/2019
Справа № 537/1070/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.10.2019 року м. Кременчук

Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області у складі:

головуючого судді Мурашової Н.В.,

за участі секретаря Мєняйлова О.О.,

боржника ОСОБА_1 ,

представника боржника ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду заяву ОСОБА_1 про відстрочку виконання судового рішення,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про відстрочку виконання судового рішення, в якій фактично просила розстрочити строком на один рік виконання рішення Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 15.08.2019 року у справі за позовом АТ КБ «Приватбанк» до неї про стягнення заборгованості за договором кредиту, встановити графік погашення заборгованості зі сплатою коштів щомісячно в сумі 2088,11 грн.

В обґрунтування заяви зазначено, що рішенням Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 15.08.2019 року частково задоволено позовну заяву АТ КБ «ПриватБанк», стягнуто зі ОСОБА_1 заборгованість за договором кредиту б/н від 06.05.2011 року в сумі 23395,99 грн., яка утворилась станом на 26.02.2019 року, а також понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1661,28 грн. На даний час ОСОБА_1 не має можливості сплатити повністю заборгованість, оскільки не працює, має на утриманні трьох малолітніх дітей, яких виховує самостійно, а також доглядає та утримує свою бабу, яка є особою похилого віку. ОСОБА_1 зазначила, що вказані нею обставини ускладнюють виконання рішення суду.

В судовому засіданні боржник ОСОБА_1 та її представник адвокат Мусієнко Ж.Ю. підтримали заяву про відстрочку виконання судового рішення з наведених підстав, просили її задовольнити.

Представник стягувача АТ КБ «ПриватБанк» не з`явився в судове засідання, хоча був повідомлений судом про дату, час та місце розгляду справи. Надав відзив на заяву ОСОБА_1 , в якому просив відмовити у відстроченні виконання рішення суду, оскільки обставини, на які вказує боржник, не можуть бути підставою для відстрочення виконання рішення суду, так як сам по собі сімейний стан боржника, розірвання шлюбу не є винятковими обставинами, які ускладнюють виконання рішення суду. Більш того договір про надання банківських послуг оформлений на ім`я ОСОБА_1 і зобов`язання по його виконанню покладаються безпосередньо на неї, а не на третіх осіб.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Рішенням Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 15.08.2019 року задоволено частково позовні вимоги Т КБ «Приватбанк». Стягнуто зі ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість за договором кредиту від 06.05.2011 року, яка утворилась станом на 26.02.2019 року, в розмірі 23395,99 грн., а також судові витрати на судовий збір в розмірі 1661,28 грн.

Відповідно до ч.1 ст.435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч.3 ст.435 ЦПК України).

Як передбачено ч.4 ст.435 ЦПК України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Статтею 33 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

В п.10 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» № 14 від 26.12.2003 р. зазначено, що при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, суду потрібно мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Згідно з п.9 узагальнення судової практики ВССУ щодо розгляду судами процесуальних питань, пов`язаних із виконанням судових рішень у цивільних справах, скрутне матеріальне становище не завжди має характер особливих або виняткових обставин. Суди, вирішуючи питання про задоволення заяви про розстрочення та відстрочення виконання рішень, мають ураховувати, що матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для невиконання судових рішень, що набрали законної сили, та не є обставиною, що утруднює виконання рішень.

У відповідності до ч.5 ст.435 ЦПК України, розстрочка та відстрочення судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Обґрунтовуючи обставини, що унеможливлюють виконання рішення суду, відповідач посилалась на те, що має на утриманні трьох неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також бабусю ОСОБА_6 .

На підтвердження розміру своїх доходів відповідач ОСОБА_1 подала Відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків станом на 06.06.2019 року та станом на 01.07.2019 року, з яких вбачається, що вона отримала дохід від державної та соціальної матеріальної допомоги за 1 квартал 2018 року в сумі 2728,62 грн., аліменти за 2 квартал 2018 року в сумі 2439,19 грн., за 3 квартал 2018 року в сумі 3784,78 грн., за 4 квартал 2018 року в сумі 3959,74 грн., за 1 квартал 2019 року 4307,16 грн.

З огляду на наведені відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків, ОСОБА_1 має щомісячний дохід значно менший, ніж вона просила щомісяця стягувати з неї в своїй заяві про розстрочку виконання судового рішення.

Проте така позиція боржника ОСОБА_1 суперечить ст.70 Закону України "Про виконавче провадження".

Так, в ст. 70 Закону України "Про виконавче провадження" встановлено розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника.

Так, розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості: 1) у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50%; 2) за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20%.

З пенсії може бути відраховано не більш як 50% її розміру на утримання членів сім`ї (аліменти), на відшкодування збитків від розкрадання майна підприємств, установ і організацій, на відшкодування пенсіонером шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також у зв`язку із смертю потерпілого, на повернення переплачених сум заробітної плати в передбачених законом випадках. За іншими видами стягнень може бути відраховано не більш як 20 % пенсії.

Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50% заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70%.

Разом з тим, в обґрунтування своєї позиції ОСОБА_1 зазначила, що крім зазначеного вище доходу, має ще інший дохід, але не навела обґрунтованих доводів про джерело такого доходу та його розмір.

З огляду на наведене, суд критично відноситься до тверджень ОСОБА_1 про відсутність у неї доходів, інших ніж зазначено в Державному реєстрі фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків.

Суд критично відноситься до тверджень ОСОБА_1 про те, що вона утримує бабусю ОСОБА_6 Так, ОСОБА_1 , не подала документів на підтвердження родинних зв`язків між ними, не подала документів, що ОСОБА_6 не отримує пенсію, яка відповідно до чинного законодавства не може бути меншою за прожитковий мінімум для непрацездатних осіб.

При цьому ОСОБА_1 не навела суду поважних причин в обґрунтування неможливості працювати, наявність у неї або членів її сім`ї тяжких захворювань.

Так з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є особою працездатного віку. Хоча вона і має трьох дітей, проте найменшій дитині виповнилося 7 років.

Суду не було подано доказів, що з моменту набрання рішенням законної сили ОСОБА_7 вжила будь-які дії, направлені на його виконання та погашення заборгованості. Тому у суду є підстави вбачати вину відповідача у виникненні спору.

З огляду на наведене, суд вважає, що ОСОБА_7 не навела надзвичайні обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Тому суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_7 про відстрочку виконання судового рішення.

Керуючись ст.ст. 435, 258-260 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про відстрочку виконання рішення Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області 15.08.2019 року у справі №537/1070/19.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Полтавського апеляційного суду через Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області протягом 15 днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складений 22.10.2019 року.

Суддя Крюківського районного суду

м. Кременчука Полтавської області Мурашова Н.В.