Справа № 754/8560/17
У Х В А Л А

іменем України

13 березня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Саламон О.Б.

за участю секретаря судового засідання Вільховченко І.І.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 в особі представника ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6 про стягнення боргу з урахуванням процентів, 3 % річних, індексу інфляції та пені, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вище зазначена цивільна справа.

06.02.2019 р. зі сторони позивача до суду надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог.

13.03.2019 р. від представника відповідача ОСОБА_6 - ОСОБА_2 до суду надійшов відзив на позовну заяву.

В судовому засіданні представник позивача просив прийняти заяву про збільшення позовних вимог, та відмовити в прийнятті відзиву на позов, у зв'язку з пропуском строків для його подання.

Представник відповідача в судовому засіданні зазначав, що не отримував по пошті заяви про збільшення вимог позову. Вказував на те, що не мав достатньо часу для підготовки відзиву, у зв'язку з чим подає його лише 13.03.2019 р.

Дослідивши подані заяву та відзив, заслухавши думки учасників справи, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 28.11.2018 р. скасовано заочне рішення від 26.04.2018 р., призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Встановлено сторонам строк для подання заяв, клопотань та доказів, а саме відповідачу в п'ятнадцятиденний строк з моменту отримання ухвали подати суду відзив на позовну заяву та всі наявні в них докази, які стосуються предмету спору. До закінчення підготовчого засіданні по справі особи, які беруть участь у справі, для підтвердження своїх вимог або заперечень зобов'язані подати усі наявні у них докази, заяви та клопотання, при цьому позивач також має право подати в вказаний строк відповідь на відзив, звернутись з клопотанням про залучення співвідповідача, заміну первісного відповідача належним, залученням третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову, збільшити або зменшити свої позовні вимоги, відповідач подати заперечення.

У відповідності до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Вбачається, що позивачем подано заяву про збільшення позовних вимог в строки передбачені ухвалою суду та ст. 49 ЦПК України, до неї додано докази направлення її копії іншим учасникам справи.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку про прийняття до розгляду заяви про збільшення вимог позову.

Попри це, вбачається, що представником відповідача подано відзив на позов з пропуском строків, встановлених ухвалою суду від 28.11.2018 р.

Посилання представника відповідача на недостатність часу для подання відзиву в строки, передбачені законом, спростовуються тим, що, як вбачається з матеріалів справи, ухвала суду була отримана представником відповідача ОСОБА_6 28.11.2018 р., повний текст було отримано особисто ОСОБА_6 13.12.2018 р.

Враховуючи вказане, в сторони відповідача було достатньо часу підготувати відзив в строки, визначені судом, проте вказаного здійснено не було.

Подання відзиву через більш ніж три місяці від дня настання строку для здійснення вказаної дії, призводить до безпідставного затягування строків розгляду справи.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку про повернення відзиву представнику відповідача, як такого, що поданий з пропуском строків, встановлених судом.

Керуючись ст.ст. 43, 49 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_3 про збільшення розміру позовних вимог від 05.02.2019 р. - прийняти до розгляду.

Відзив, поданий представником відповідача ОСОБА_6 - ОСОБА_7 від 13.03.2019 р. - повернути, як поданий з порушенням строків, встановлених судом.

Відповідачам в п'ятнадцятиденний строк з моменту отримання заяву про збільшення розміру позовних вимог подати суду відзив на вказану заяву, з одночасним направленням копії відзиву та додатків до нього всім учасникам справи та наданням суду доказів про здійснення вказаних дій.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 15.032019 р.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва О.Б. Саламон