Справа № 428/3395/19
Провадження № 2-о/428/310/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2019 року м. Сєвєродонецьк

Суддя Сєвєродонецького міського суду Луганської області Посохов І.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 про встановлення факту смерті особи, заінтересована особа - Луганський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Сєвєродонецького міського суду Луганської області із заявою про встановлення факту смерті особи, заінтересована особа - Луганський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області.

Розглянувши подану заяву про встановлення факту смерті особи, вважаю за необхідне повернути вказану заяву заявнику з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 317 ЦПК України заява про встановлення факту смерті особи на тимчасово окупованій території України, визначеній Верховною Радою України, може бути подана родичами померлого або їхніми представниками до суду за межами такої території України.

Разом з тим, суд зазначає, що на сьогоднішній день законодавець не дає чіткого визначення, що таке родина та родинні відносини. Однак, найкраще визначення цих понять міститься в роз'ясненнях щодо практичного застосування окремих вимог нормативно-правового акта Національного банку України від 03.04.2008 р. № 13-121/1456-4193, в якому зазначено, що, виходячи з вимог Цивільного кодексу України, Сімейного кодексу України, поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов'язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.

Також визначення поняття «близький родич» міститься у п. 1 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, згідно з яким суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб).

Зі змісту поданої заяви та доданих до неї документів вбачається, що заявник ОСОБА_1 є далекою родичкою померлої ОСОБА_2, але документів, які підтверджують їх родинний зв'язок, у неї немає. У зв'язку з чим заявник зазначає, що звертається до суду не в порядку ст. 317 ЦПК України, а в порядку ст. 315 ЦПК України, як особа, яка здійснила поховання.

Вказане твердження заявника суд вважає помилковим та таким, що не відповідає вимогам цивільно-процесуального закону з огляду на наступне.

Статтею 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту:

1) родинних відносин між фізичними особами;

2) перебування фізичної особи на утриманні;

3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов'язковому державному соціальному страхуванню;

4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення;

5) проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу;

6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім'ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті;

7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження;

8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті;

9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Разом з цим, для встановлення факту смерті особи на тимчасово окупованій території України, законодавцем визначено окремий порядок відмінний від встановлення інших фактів, що мають юридичне значення, та внесено до ЦПК України окрему статтю 317, яка має назву «Особливості провадження у справах про встановлення факту народження або смерті особи на тимчасово окупованій території України».

Тобто, за вказаних обставин суд вважає, що в даному випадку заявник не має права самостійно обирати та вказувати суду, що він звертається не в порядку ст. 317 ЦПК України, а в порядку ст. 315 ЦПК України, оскільки зі змісту поданої заяви вбачається, що вона подана з метою встановлення факту смерті особи на тимчасово окупованій території України - у м. Кадіївка Луганської області, а тому її розгляд має відбуватись у відповідності до статті 317 ЦПК України.

Отже, враховуючи, що заявником не додано до заяви про встановлення факту смерті особи документів, які підтверджують родинний зв'язок між померлою та заявником, суд вважає, що заявник ОСОБА_1 не має права підписувати заяву про встановлення факту смерті ОСОБА_2 та звертатися з цією заявою до суду.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли: заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин суд вважає, що заява ОСОБА_1 про встановлення факту смерті особи підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст.ст. 36, 185, 258-260, 315, 317 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту смерті особи, заінтересована особа - Луганський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області, повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Луганського апеляційного суду через Сєвєродонецький міський суд шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І. С. Посохов