ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 539/975/18 Номер провадження 22-ц/814/707/19Головуючий у 1-й інстанції Материнко М.О. Доповідач ап. інст. Абрамов П. С.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2019 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді: Абрамова П.С.,

Суддів: Гальонкіна С.А., Карпушина Г.Л.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Полтаві цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства "Всеукраїнський Акціонерний Банк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "ВіЕйБі Банк" Славкіної Марини Анатоліївни до Шевченківського відділу державної виконавчої служби м. Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, Державного підприємства "Сетам" про визнання електронних торгів недійсними

за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Всеукраїнський акціонерний банк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "ВіЕйБі Банк" Славкіної Марини Анатоліївни на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 20 грудня 2018 року, ухвалене без участі сторін під головуванням судді Материнко М.О., -

В С Т А Н О В И В:

короткий зміст позовних вимог і рішення суду першої інстанції:

В квітні 2018 року позивач ПАТ «ВіЕйБі Банк» звернувся до суду з позовом до Шевченківського відділу державної виконавчої служби м. Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, Державного підприємства «Сетам», у якому просив суд визнати недійсними електронні торги за лобом НОМЕР_3 з продажу транспортного засобу марки ГАЗ, модель 330202-414 СПГ, д.н.з. НОМЕР_1, рік випуску 2008, шасі НОМЕР_2, що належав ОСОБА_5, реалізованого згідно з протоколом проведення електронних торгів НОМЕР_3 від 17 жовтня 2017 року.

Підстави позову вмотивовував тим, що у зведеному виконавчому провадженні №25180012, у якому позивач являється стягувачем, в ході проведення виконавчих дій описано та арештовано вказаний вище автомобіль, який був предметом застави за договором, укладеним між ПАТ «ВіЕйБі Банк» та ОСОБА_5. В межах виконавчого провадження поведено оцінку майна боржника та, у подальшому, вирішено питання про його реалізацію шляхом проведення електронних торгів ДП «Сетам».

Позивач вважає проведені торги недійсними, оскільки державним виконавцем за результатом проведених торгів не було видано (направлено) ПАТ «ВіЕйБі Банк», як стягувачу, акт, передбачений ч. 6 р. 10 Порядку реалізації арештованого майна.

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 20 грудня 2018 року в задоволенні позову Публічного акціонерного товариства "Всеукраїнський Акціонерний Банк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "ВіЕйБі Банк" Славкіної Марини Анатоліївни до Шевченківського відділу державної виконавчої служби м. Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, Державного підприємства "Сетам" про визнання електронних торгів недійсними - відмовлено в повному обсязі.

короткий зміст вимог апеляційної скарги :

З заочним рішенням не погодився позивач та подав на нього апеляційну скаргу, в якій просять рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити заявлені позовні вимоги у повному обсязі.

Апелянт вважає, що рішення суду першої інстанції ухвалено з неправильним з'ясуванням обставин, які мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права, а викладені в ньому висновки такими, що не відповідають фактичним обставинам та матеріалам справи.

узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу :

Вказує на те, що жодного документу ні від ДП «Сетам», ні від Шевченківського відділу державної виконавчої служби м. Полтави ГТУЮ у Полтавській області до ПАТ «ВіЕйБі Банк» не надходило, у зв'язку з чим позивач був позбавлений можливості реалізації своїх прав, як стягувача у виконавчому провадженні.

Суд не встановив підстав порушення ДП «Сетам» вимог порядку реалізації арештованого майна.

Також звертає увагу на те, що відповідач не надав жодного доказу у спростування позовних вимог ПАТ «ВіЕйБі Банк», а саме: докази направлення листа щодо проведення електронних торгів позивачу, як стягувачу за виконавчим провадженням.

узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи:

ДП «Сетам» надало відзив на апеляційну скаргу, у якому просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а скаргу - без задоволення.

Перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, суд приходить до наступних висновків.

встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини, а також обставини, встановлені судом апеляційної інстанції, і визначені відповідно до них правовідносини: Доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився або не погодився з висновками суду першої інстанції:

З матеріалів справи вбачається, що на примусовому виконанні Шевченківського ВДВС м. Полтави ГТУЮ у Полтавській області перебуває виконавче провадження №51189386 про стягнення з ОСОБА_5 на користь ВАТ «Всеукраїнський акціонерний банк» заборгованості на суму 87 018,57 гривень.

Листом Шевченківського відділу ДВС м. Полтава ГТУЮ у Полтавській області за вих. №40690 від 14 серпня 2017 року позивача, як стягувача у вказаному вище виконавчому провадженні, повідомлено про те, що експертом Руденко М.О., який має кваліфіковане свідоцтво оцінювача, видане 19 березня 2015 року за №77 Центру незалежної оцінки та експертизи, проведено незалежну оцінку визначення ринкової вартості описаного та арештованого майна, а сам: колісного транспортного засобу: вантажний бортовий, марки ГАЗ, модель 3302020, реєстраційний НОМЕР_1, рік випуску 2008, колір білий, тип палива бензин або газ, об'єм двигуна 2464 см3, яка склала 47400,00 грн. без ПДВ.

Також повідомлено, що 01 серпня 2017 року оцінювачем завершено складання звіту та 10 серпня 2017 року надано в розпорядження Шевченківського відділу ДВС м. Полтава ГТУЮ у Полтавській області.

З протоколу №291469 від 17 жовтня 2017 року вбачається, що на електронних торгах був проданий лот НОМЕР_3, вартістю 47400,00 грн. - транспортний засіб марки ГАЗ, модель 3302020, реєстраційний НОМЕР_1, рік випуску 2008, шасі НОМЕР_2. Торги проведені в межах ЄДРВП №51385984.

Вказаний транспортний засіб є предметом договору застави, укладеним між ПАТ «ВіЕйБі Банк» та ОСОБА_5 від 09 квітня 2008 року.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, місцевий суд виходив з того, що позивач не доведено факту порушення організатором торгів, яким є ДП «Сетам», Порядку реалізації арештованого майна.

Посилався на правові висновки Верховного суду України у постанові від 17 грудня 2014 року (справа №143цс14), від 18 листопада 2015 року (справа №6-1884цс15) та від 13 квітня 2016 року (справа №62988цс15), у яких суд вказав, що головною умовою визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав та законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

З висновками щодо правомірності даного рішення суд апеляційної інстанції не погоджується за наступних обставин.

Предметом позовних вимог є визнання електронних торгів недійсними.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу X Порядку реалізації майна, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу.

Згідно із частиною першою статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина перша статті 658 ЦК України).

Згідно із пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем.

В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна).

З урахуванням наведеного, набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів.

Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов'язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов'язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.

Звертаючись із позовом про визнання недійсними електронних торгів, позивач пред'явив позов лише до однієї із сторін правочину - продавця та організатора електронних торгів - ДП «Сетам». Переможець конкурсу, боржник (власник реалізованого майна) не були залучені до участі у справі.

Суд першої інстанції не взяв до уваги, що у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, в якості відповідачів мають залучатись всі сторони правочину - державна виконавча служба, організатор торгів та переможець.

Такі правові позиції викладені у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2018 року у справі № 911/845/17 та від 14 березня 2018 року у справі № 910/1454/17. У наведених постановах касаційний суд висловив позицію, що відчуження майна на спірних електронних торгах, як угода купівлі-продажу є багатостороннім правочином, і під час подання позову про його оскарження такий позов подається до решти сторін цього правочину, з якими є матеріально - правовий спір, і ці сторони мають бути залучені до участі у справі. Відповідачами у справі окрім організаторів електронних торгів, залучається також особа, визнана їх переможцем.

05 червня 2018 року Велика Палата Верховного Суду підтвердила такі висновки у справі № 910/856/17.

Таким чином, рішення у справі ухвалено без залучення до участі всіх осіб, про права та інтереси яких вирішено питання.

Окрім цього, суд першої інстанції не звернув увагу на те, що юрисдикційність справ про оскарження електронних торгів визначається з огляду на склад сторін правочину. Якщо набувачем (переможцем електронних торгів) є фізична особа, справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 725/3212/16-ц (провадження № 14-3цс18).

У даній справі в якості відповідачів залучені продавці, тобто лише одна сторона правочину (договору купівлі-продажу, оформленого за результатами торгів), та не залучено в якості відповідача покупця майна.

Продавцями є Шевченківський відділ державної виконавчої служби м. Полтава Головного територіального управління юстиції у Полтавській області та Державне підприємство «Сетам», які є юридичними особами.

Таким чином, суд розглянув справу, у якій всі учасники судового провадження є юридичні особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Стаття 20 ГПК України в редакції Закону України № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 передбачає перелік справ, що підвідомчі господарським судам, до якого в контексті позовних вимог відповідно до пункту 1 частини першої цієї статті відносяться справи у спорах, що виникають у зв'язку із здійсненням господарської діяльності, зокрема, при укладенні, зміні, розірванні і виконанні господарських договорів за певними виключеннями.

У разі коли суд справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, суд закриває ухвалою провадження у справі (п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України).

З урахуванням викладеного, оскільки суб'єктний склад учасників даної справи виключає можливість розгляду спору в порядку цивільного судочинства, провадження у справі слід закрити.

Апеляційний суд позбавлений можливості вирішити питання щодо залучення до участі у справі всіх осіб, інтересів яких стосується предмет спору.

мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі та відзиві на апеляційну скаргу:

Відповідно до ч. 4 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

З матеріалів справи вбачається, що позивач, звернувшись з позовом, не залучив до участі у справі покупця за договором купівлі-продажу. Дане питання не було врегульовано і в ході судового провадження.

Окрім цього, позивач, будучи юридичною особою та, звернувшись з позовом до юридичних осіб, в порушення правил процесуальної юрисдикції, подав позов до загального суду.

Встановивши процесуальні порушення, які є обов'язковою підставою для скасування рішення суду, апеляційний суд не надає оцінку доводам апеляційної скарги в частині дотримання судом норм матеріального права та суті спору.

чи були і ким порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких особа звернулася до суду;

Внаслідок незалучення до участі у справі всіх сторін договору купівлі-продажу, та розглянувши в порядку цивільного провадження спір, учасниками якого є юридичні особи, суд допустив порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення.

висновки за результатами розгляду апеляційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції;

Відповідно до ч. 1 ст. 377 ЦК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.

На підставі вищевикладеного, апеляційний суд приходить до висновку про скасування рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 20 грудня 2018 року, з постановленням ухвали про закриття провадження у справі.

Враховуючи той факт, що суд дійшов висновку про скасування судового рішення та закриття провадження у справі, сплачений апелянтом судовий збір відшкодуванню не підлягає.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 374, ст. 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Всеукраїнський акціонерний банк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "ВіЕйБі Банк" Славкіної Марини Анатоліївни - задовольнити частково.

Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 20 грудня 2018 року - скасувати.

Провадження у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Всеукраїнський Акціонерний Банк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "ВіЕйБі Банк" Славкіної Марини Анатоліївни до Шевченківського відділу державної виконавчої служби м. Полтави Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, Державного підприємства "Сетам" про визнання електронних торгів недійсними - закрити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня її проголошення, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції, яким є Верховний Суд.

У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, строк на касаційне оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя : П.С. Абрамов

Судді: С.А. Гальонкін Г.Л. Карпушин