Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/3092/19
У Х В А Л А

26 березня 2019 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Л. М. розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову,-

В С Т А Н О В И В:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ПАТ «Дельта Банк» про визнання кредитного договору частково недійсним, припинення правовідносин за кредитним договором та договором іпотеки, мотивована тим, що 15 грудня 2006 року між ним та ПАТ «Дельта Банк» укладено кредитний договір № 485/ПВ-06 та на забезпечення його виконання, договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області ОСОБА_2, реєстровий номер № 8729. Позивач вважає, що деякі пункти кредитного договору порушують його права, суперечать вимогам закону, тому просив суд визнати частково недійсними п.1.6. та п.1.8 кредитного договору № 485/ПВ-06 від 15 грудня 2006 року. Крім того, позивач просив суд визнати припиненими правовідносини за кредитним договором № 485/ПВ-06 від 15 грудня 2006 року.

Одночасно, позивачем подано заяву про забезпечення позову в якій він просить суд забезпечити позов шляхом заборони організаторам (операторам, електронним майданчикам) відкритих торгів (аукціонів, «Голландського» аукціону), адміністраторам торгової системи ProZorro.Продажі, Державному підприємству «ПРОЗОРРО.ПРОДАЖІ», а також будь-яким іншим фізичним чи юридичним особам вчиняти будь-які дії, направлені на організацію та/або проведення електронних торгів Аукціону), а також оформлення їх результатів, у тому числі вже призначених, щодо продажу прав вимоги за кредитним договором №485/ПВ-06 від 15.12.2006 р., а також приймати, оформляти та передавати будь-які документи, повязані з предметом торгів, на час розгляду справи до набрання законної сили постановленим судовим рішенням. Заява мотивована тим, що з відкритих джерел (мережі Інтернет), а саме: http://polonex.com.ua/prozorrosale/auctions/public позивач ознайомився з паспортом відкритих торгів (аукціону) з продажу прав вимоги ПАТ «Дельта Банк» за кредитним договором №485/ПВ-06 від 15.12.2006 року, запланованих на 24 квітня 2019 року (id. аукціону UA-EA-2019-03-06-000032-b, номер лоту F11GL40982) за початковою ціною 1 169 217,52 грн. Враховуючи зазначене, позивач вважає, що невжиття заходів забезпечення позову може унеможливити виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог.

Оглянувши подану заяв та додатки до неї, суд вказує на таке.

Забезпечення позову по суті це обмеження субєктивних прав, свобод та інтересів відповідача або повязаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача.

За ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст.150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов'язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобовязання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам; іншими заходами.

Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Як роз»яснено в п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року за № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; зясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

В даному випадку, між сторонами існує спір щодо кредитного договору, право вимоги за яким є предметом аукціону, що обєктивно вказує на ризики невиконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов'язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

З метою забезпечення балансу прав усіх учасників судового процесу, суд вважає за доцільне та необхідне забезпечити позов у запропонований позивачем спосіб.

Вирішуючи питання про необхідність зустрічного забезпечення, суд вказує на таке.

Зустрічне забезпечення по суті це гарантія відшкодування можливих для відповідача збитків (частина 1 статті 154 ЦПК України).

Суд самостійно оцінює необхідність надання зустрічного забезпечення. Вирішення питання про зустрічне забезпечення має диспозитивний характер.

Тобто реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обовязком, за виключенням випадків, передбачених частиною 3 статті 154 ЦПК України, в якій наведено випадки, коли суд зобовязаний застосовувати зустрічне забезпечення.

Так, відповідно до ч.1 ст.154 ЦПК України, суд зобовязаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Місце проживання позивача ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, кв.2,3 що підтверджується його паспортом серії СК №638944.

Суд не володіє доказами того, що майновий стан позивача або його дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідачці, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

В звязку з цим, судом не встановлено обставини, які є обовязковими для застосовування зустрічного забезпечення, тому його застосування є недоцільним.

Враховуючи встановлені обставини, подана заява підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.149 -154 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву позивача ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 (НОМЕР_1, РНОКПП:НОМЕР_2 місце реєстрації та проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3, кв.2,3) про забезпечення позову задовольнити.

Забезпечити позов ОСОБА_1 до ПАТ «Дельта Банк» про визнання кредитного договору частково недійсним, припинення правовідносин за кредитним договором та договором іпотеки шляхом заборони організаторам (операторам, електронним майданчикам) відкритих торгів (аукціонів, «Голландського» аукціону), адміністраторам торгової системи ProZorro.Продажі, Державному підприємству «ПРОЗОРРО.ПРОДАЖІ», а також будь-яким іншим фізичним чи юридичним особам вчиняти будь-які дії, направлені на організацію та/або проведення електронних торгів Аукціону), а також оформлення їх результатів, у тому числі вже призначених, щодо продажу прав вимоги за кредитним договором №485/ПВ-06 від 15.12.2006 р., а також приймати, оформляти та передавати будь-які документи, повязані з предметом торгів, на час розгляду справи №357/3092/19 до набрання законної сили постановленим судовим рішенням.

Ухвала є виконавчим документом.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Розяснити, що особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Ухвала може бути оскаржена, що не зупиняє її виконання.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

СуддяОСОБА_3