Постанова

Іменем України

06 березня 2019 року

м. Київ

справа № 752/14979/16-ц

провадження № 61-26274св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д.,

суддів: Білоконь О. В., Синельникова Є. В., Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_2,

відповідач - ОСОБА_3,

третя особа - житлово-експлуатаційна дільниця 101 комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_3 на заочне рішення Голосіївського районного суду

м. Києва від 11 січня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва

від 24 жовтня 2017 року у складі колегії суддів: Желепи О. В., Іванченка М. М., Рубан С. М.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У вересні 2016 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до

ОСОБА_3, третя особа - житлово-експлуатаційна дільниця № 101 комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» (далі - ЖЕД № 101 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва»), про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Позовна заява мотивована тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1, загальною площею

65,14 кв. м на підставі договору купівлі-продажу від 02 березня 2002 року. Квартира знаходиться на 4 поверсі.

05 січня 2016 року її квартиру уперше було залито із квартири № 12, що розташована поверхом вище над її квартирою, яка на праві власності належить ОСОБА_3 Вдруге квартиру було залито в серпні 2016 року. Вина ОСОБА_3 підтверджена актами ЖЕД № 101 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва», якими встановлені обсяги залиття та його причина.

Посилаючись на викладене, ОСОБА_2 просила суд стягнути з ОСОБА_3 на свою користь 59 610 грн у рахунок відшкодування матеріальної шкоди, 10 000 грн у рахунок відшкодування моральної шкоди та судовий збір у розмірі 2 146 грн 11 коп.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 11 січня

2017 року позов ОСОБА_2задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 на відшкодування матеріальної шкоди 59 610 грн. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 у рахунок відшкодування моральної шкоди 10 000 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивач довела факт залиття квартири, протиправність дій відповідачів, розмір шкоди та причинно-наслідковий зв'язок між протиправною дією і шкодою, а відповідачі не довели відсутність своєї вини у завданні цієї шкоди.

Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 24 жовтня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_3, подану представником - ОСОБА_4, відхилено. Рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Судове рішення апеляційної інстанції мотивовано тим, що рішення суду першої інстанції ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права. При визначенні розміру завданої позивачеві майнової шкоди суд першої інстанції обґрунтовано взяв до уваги висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 2324 від 14 вересня 2017 року. Суд першої інстанції визначив розмір грошового відшкодування завданої позивачеві моральної шкоди з урахуванням характеру правопорушення, глибини душевних страждань позивача, змін у її звичайному способі життя та необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації та для вирішення питання про відшкодування завданої шкоди, що відповідає встановленим обставинам справи, нормам матеріального права та засадам розумності, виваженості і справедливості.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листопаді 2017 року, ОСОБА_3, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права й порушення норм процесуального права, просила скасувати оскаржувані судові рішення та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 21 листопада 2017 року відкрито касаційне провадження у цій справі за касаційною скаргою ОСОБА_3

Відповідно до пункту 4 розділу XIII Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у редакції Закону України № 2147-VIII від 3 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

16 травня 2018 року справа передана до Верховного Суду.

Ухвалою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду

від 14 лютого 2019 року справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - ЖЕД № 101 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» призначено до судового розгляду.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що вона не отримувала повістки про розгляд справи апеляційним судом 24 жовтня 2017 року, суд апеляційної інстанції безпідставно відмовив їй у задоволенні клопотання про проведення будівельно-технічної експертизи, акти залиття квартири складено з порушеннями, а тому вина її не підтверджена належними та допустимими доказами, розмір моральної шкоди також нічим не підтверджено. Всупереч вимогам частини першої статті 1166 ЦК України, судом не встановлено усіх елементів складу цивільного правопорушення, що унеможливлює настання цивільної відповідальності. Зазначала, що вона не погоджується з сумою вартості відновлювальних робіт в розмірі

59 610 грн, оскільки будівельно-технічної експертизи, яка б могла встановити розмір реальних збитків, проведено не було. Також при ухваленні заочного рішення вона належним чином не була повідомлена про судовий розгляд.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу

У грудні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ надійшло пояснення ЖЕД № 101 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» на касаційну скаргу ОСОБА_3, у якому воно просило залишити оскаржувані судові рішення без змін, а касаційну скаргу залишити без задоволення.

У серпні 2018 року до Верховного Суду надійшов відзив ОСОБА_2, поданий представником - ОСОБА_5, у якому він просив залишити оскаржувані судові рішення без змін, а касаційну скаргу залишити без задоволення.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Судами встановлено, що ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1, загальною площею 65,14 кв. м на підставі договору купівлі-продажу від 02 березня 2002 року, укладеного та зареєстрованого 07 березня 2002 року в комунальному підприємстві «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна». Квартира знаходиться на 4 поверсі.

05 січня 2016 року квартиру ОСОБА_2 було залито із квартири № 12, що знаходиться поверхом вище над її квартирою, яка належить на праві власності ОСОБА_3

Факт залиття квартири та причини, з яких відбулося залиття, підтверджуються актом обстеження ЖЕД № 101 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва»

від 11 березня 2016 року. Обстеження відбулося 04 березня 2016 року комісією в складі майстра р/д ОСОБА_6, майстра т/д № 2

ОСОБА_7 та слюсаря-сантехніка ОСОБА_8

Відповідно до зазначеного акта, внаслідок залиття в квартирі № 10 пошкоджено: кімната - 38,6 кв. м - стіна 2,0 кв. м, причиною залиття став незадовільний стан сантехнічного обладнання у ванній кімнаті квартири

№ 12, будь - яких інших причин залиття виявлено не було. ЖЕД № 101 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» робіт по ремонту системи ГВП, ХВП, водовідведення та ЦО в вищезазначеному будинку та безпосередньо в квартирі № 12 не проводила, звернень на ОДС від мешканців квартири № 12 щодо аварійних ситуацій не надходило. У акті наведені наслідки залиття: пошкодження стіни, гіпсокартону, водоемульсійного покриття.

06 серпня 2016 року відбулося повторне залиття квартири ОСОБА_9 Через появу високої вологості та вогкості утворився грибок на стінах та між стіною і гіпсокартоном, з причини порушення нормального мікроклімату в кімнаті на вологій стіні та в ніші з'явилися паразити і шкідники, неприємний запах, випукла від вологи штукатурка.

Згідно з актом обстеження від 09 серпня 2016 року, яке відбувалось

08 серпня 2016 року, комісією в складі майстра р/д ОСОБА_6, майстра т/д № 2 ОСОБА_7 та слюсаря-сантехніка ОСОБА_10, які є працівниками ЖЕД № 101 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва», зафіксовано, що внаслідок залиття в квартирі № 10 пошкоджено: кімната - 38,6 кв. м - стіна 6,0 кв. м (цементна стяжка, водоемульсійне покриття), декоративна перегородка, ніша - 2.0 кв. м (гіпсокартон, водоемульсійне пофарбування). Причиною залиття став незадовільний стан сантехнічного обладнання та гідроізоляції, примикання ванної до кахля у ванній кімнаті квартири № 12. Будь-яких інших причин залиття виявлено не було. ЖЕД № 101 «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» робіт по ремонту системи ГВП, ХВП, водовідведення та ЦО в вищезазначеному будинку та безпосередньо в квартирі № 12 не проводила. Звернень на ОДС від мешканців квартири № 12 щодо аварійних ситуацій не надходило.

На момент залиття в квартирі позивача був зроблений ремонт. З причини залиття пошкоджена стіна, частина декоративної гіпсокартонної перегородки (дизайнерська конструкція з вставками декоративних склоблоків), ніша, частина підвісної стелі. Гіпсокартонну стіну, нішу, та підвісну стелю слід демонтувати, так, як у проміжку між стінами вологість і утворився грибок. В пошкоджених стінах проходить електрична проводка. Згідно з укладеним позивачем з ремонтною організацією ТОВ «КТТ» договором на ремонт квартири після залиття, вартість робіт по відновленню стану зазначеної квартири згідно кошторису складає 59 610 грн.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга ОСОБА_11 задоволенню не підлягає.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно із частиною першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Відповідно до частини першої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

За змістом статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Відповідно до частини першої, другої статті 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно із частинами першої, третьої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення їх прав. Частина 2 вказаної статті передбачає, що моральна шкода, крім іншого полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди, визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставною для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначені розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_2, суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, на підставі доказів, поданих сторонами, які належним чином оцінені, дійшов обґрунтованого висновку про те, що позивачем доведено завдану йому шкоду у розмірі

59 640 грн, що підтверджується висновком зазначеної судової будівельно-технічної експертизи про розмір матеріальної шкоди, який узгоджується із актом комісійного обстеження квартири після залиття та довідкою

ТОВ «КТТ» від 20 березня 2017 року про вартість виконаних будівельних робіт та витрати. При цьому судом враховано визнання відповідачами факту залиття квартири позивача через необережність.

Також суди дійшли правильного висновку про те, що неправомірними діями відповідача позивачу завдано моральну шкоду. Визначаючи розмір моральної шкоди судами правильно враховано характер, тривалість та обсяг заподіяних позивачу моральних страждань, істотність вимушених змін у його житті, а також вимоги розумності і справедливості.

Посилання у касаційній скарзі на те, що суд апеляційної інстанції не повідомив відповідача про день слухання справи та не розглянув клопотання її представника про відкладення слухання є необґрунтованими, оскільки у матеріалах справи є розписка про вручення судової повістки представнику ОСОБА_3 - ОСОБА_4, а вказане клопотання надійшло до суду 26 жовтня 2017 року, тобто після ухвалення судом судового рішення (а. с. 220-221).

Доводи касаційної скарги про неправильне визначення судами розміру морального відшкодування є необґрунтованими, оскільки визначений судами розмір моральної шкоди відповідає вимогам розумності і справедливості та характеру моральних страждань ОСОБА_2, яких вона зазнала внаслідок залиття її квартири та направлені виключно на переоцінку доказів, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції.

Зважаючи на викладене, рішення судів першої та апеляційної інстанцій є правильними, законними та обґрунтованими.

Відповідно до частини першої 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 400, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Заочне рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 11 січня

2017 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 24 жовтня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: О. В. Білоконь

Є. В. Синельников

С. Ф. Хопта

Ю. В. Черняк