КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Слюсар Т.А.,

суддів: Волошиної В.М., Панченка М.М.,

за участю секретаря судового засідання Макаренко О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 31 травня 2019 року у складі судді Рибака М.А.,

за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа: державний реєстратор Київської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Макаров Олег В`ячеславович про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень,-

В С Т А Н О В И В :

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся у суд із позовом до акціонерного товариства «Укрсоцбанк» (надалі - АТ «Укрсоцбанк») про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Одночасно зі зверненням до суду з позовом, позивач подав заяву про забезпечення позову, в якій просив суд вжити заходів забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , що належить АТ «Укрсоцбанк».

В обґрунтування заяви зазначено, що дії АТ «Укрсоцбанк» об`єктивно зумовлюють існування ризиків відчуження відповідачем майна, яке є предметом позовних вимог, а отже, невжиття заходів забезпечення позову може утруднити або унеможливити виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 31 травня 2019 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нову, якою заяву задовольнити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що будь-які дії щодо відчуження квартири залежать виключно від волі АТ «Укрсоцбанк», яке на підставі оскаржуваного рішення на даний час є власником квартири, а вказане може утруднити виконання рішення суду у цій справі у випадку задоволення позову, оскільки позивач змушений буде вживати додаткові заходи для поновлення свого порушеного права шляхом пред`явлення позову до нового власника.

Колегія суддів, вислухавши думку представника ОСОБА_1 , який просив апеляційну скаргу відхилити, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає апеляційну скаргу такою, що підлягає задоволенню.

Відмовляючи у задоволенні заяви про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з підстав не співмірності забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно із заявленими позовними вимогами, відсутності доказів того, що невжиття заходів забезпечення позову утруднить чи зможе зробити неможливим виконання рішення суду, у разі задоволення позову.

Між тим, з вказаним висновком суду погодитися не можливо, з огляду на наступне.

Відповідно до чч.1 та 2 ст.149 ЦПК суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого перебуває справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Згідно з пп.1 та 4 ч.1 ст. 150 ЦПК позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Зі змісту позову встановлено, що ОСОБА_1 звернувся у суд із вимогами про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 44177570, прийняте 21 листопада 2018 року державним реєстратором Київської філії комунального підприємства «Реєстрація нерухомості» Макаровим О.В., яким зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_2 за АТ «Укрсоцбанк» (а.с.24-33).

Отже, предметом розгляду позовної заяви, яку подано ОСОБА_1 , є реєстраційні дії державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо перереєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_2 з ОСОБА_1 на АТ «Укрсоцбанк»

Отже, оскаржуваними діями державного реєстратора проведено перереєстрацію права власності нерухомого майна із заявника на фінансову установу.

Відтак побоювання заявника, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду у випадку задоволення позову відповідачем не спростовані.

Суд першої інстанції на зазначені обставини належної уваги не звернув й відповідної оцінки у рішенні не дав.

Забезпечення позову у спосіб, обраний позивачем не завдає шкоди відповідачу, оскільки накладення арешту на нерухоме майно тимчасово перешкоджає лише відчуженню такого майна.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушення або припинення порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При цьому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» ( рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язком є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Таким чином, Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

На це вказується, зокрема і у пункті мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2004 року № 15-рп/2004 у справі №1-33/2004, де зазначено, що верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, яка здійснюється зокрема і судом як основним засобом захисту прав, свобод та інтересів держави.

Крім того, Конституційний Суд України у п. 9 мотивувальної частини рішення від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 у справі № 1-12/2003 року наголошує на тому, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

За таких обставин, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, з постановленням нової ухвали про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , що зареєстрована на праві власності за АТ «Укрсоцбанк».

Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 31 травня 2019 року скасувати.

Постановити по справі ухвалу нового змісту, якою заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , що належить акціонерному товариству «Укрсоцбанк».

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з моменту складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 24 жовтня 2019 року.

Суддя-доповідач:

Судді: