Справа № 646/7417/18
№ провадження 2/646/667/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.10.19 року м.Харків

Червонозаводський районний суд міста Харкова у складі:

головуючий суддя Шелест І.М.

за участю секретаря Ушакової Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Харкові в загальному порядку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 , про надання додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, який в подальшому уточнила.

В обґрунтування позову зазначено, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 12 липня 1994 року, виданого Органом приватизації житлового фонду Харківського інституту інженерів залізничного транспорту, квартира АДРЕСА_3 належала на праві спільної сумісної власності позивачу та її доньці ОСОБА_4 , а також онучці ОСОБА_3 . За заявою позивача рішенням Червонозаводського районного суду м. Харкова від 12.06.2015 року (справа № 646/4608/15-ц) визначена належна частка - 1/3 - у спільній сумісній власності - квартирі АДРЕСА_3 . Згідно договору дарування від 18.12.2015 року належну позивачу 1/3 частку в квартирі АДРЕСА_3 було подаровано своїй доньці - ОСОБА_2 . Своє право власності ОСОБА_2 зареєструвала у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - індексний номер 27252413 від 18.12.2015 року. Зараз 1/3 частка квартири належить ОСОБА_5 , частка квартири - ОСОБА_4 та ОСОБА_3 Донька ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в Ізраїлі, про що свідчить свідоцтво про смерть. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді частки у частку в квартирі АДРЕСА_3 . Позивач своєчасно не змогла подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини після сме5рті дочки, але весь час проживала в квартирі, частка в якій належить доньці ОСОБА_6 . Позивач - людина похилого віку, ІНФОРМАЦІЯ_2 , страждає на низку важких хвороб - стабільна стенокардія, гіпертонічна хвороба П ст., кардіосклероз, церебральний атеросклероз, хронічний панкреатит, хронічний коліт, пієлонефрит. У зв`язку з численними хворобами позивач часто знаходиться на амбулаторному та стаціонарному лікуванні. Позивач себе постійно погано почуває і їй важко пересуватися, в даний час я є нетранспортабельною.

У літку 2018 року позивач зателефонувала в нотаріальну контору з приводу заяви про прийняття спадщини після смерті доньки, але їй було роз`яснено, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини 6 місяців. Даний строк позивач вважає, що пропустила з поважних причин хвороби. Тому просила визначити їй додатковий строк на прийняття спадщинив 3 місяці для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 22.01.2019 року відкрито загальне позовне провадження по справі.

14.02.2019 за клопотанням представника позивача у справі були витребувані у Першій ХДНК докази.

Ухвалою суду від 10.09.2019 було призначено справу до розгляду по суті.

Представник позивача адвокат Борисова І.М. у судовому засіданні підтримала уточнений позов, просила задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 позов визнала, не заперечувала проти задоволення вимог ОСОБА_1 .

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена, шляхом направлення судових повісток за адресою місця проживання, а також було опубліковане оголошення на офіційному сайті суду.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані позивачем докази, суд вважає що даний позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Згідно з вимогами ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Судовим розглядом встановлені наступні факти та відповідним ним правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла дочка позивача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка постійно проживала в Ізраїлі, що підтверджується Свідоцтвом про смерть, виданим 30.04.2017 державою Ізраїль.

Факт родинних зв`язків між позивачкою та ОСОБА_4 підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим 19.02.1959 Жовтневим районним відділом реєстрації актів цивільного стану (а.с. 7).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, що складається з 1/3 частини квартири АДРЕСА_3 .

Згідно договору дарування від 18.12.2015 року належну позивачу 1/3 частку в квартирі АДРЕСА_3 було подаровано своїй доньці - ОСОБА_2 . Своє право власності ОСОБА_2 зареєструвала у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - індексний номер 27252413 від 18.12.2015 року (а.с. 5-6).

На даний час 1/3 частка квартири належить ОСОБА_2 , частка квартири - ОСОБА_4 та ОСОБА_3

Зазначена квартира належить на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 12 липня 1994 року, виданого Органом приватизації житлового фонду Харківського інституту інженерів залізничного транспорту, квартира АДРЕСА_3 на праві спільної сумісної власності позивачу її доньці ОСОБА_4 , а також онучці ОСОБА_3 .

На день смерті дочки позивачка постійно мешкала у квартирі АДРЕСА_3 .

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 була допитана у якості свідка та пояснила суду, що ОСОБА_4 , 1947 року народження її рідна сестра, приблизно у 2014 році разом із дочкою Жанет виїхали за межі України. Це був не перший її виїзд за кордон. Зв`язок підтримували шляхом телефонних розмов приблизно один раз на місяць. У 2017 році в червні сестра не привітала маму з днем народження, її телефон не відповідав. Вони не знали, де вона жила і з ким. Намагалися розшукати, через знайомих. Жанет сама ніколи не телефонувала і номеру телефону у неї не було. Через деякий час знайомі порекомендували ОСОБА_7 , яка мешкає в Ізраїлі, щоб надала допомогу в пошуках сестри. Яка у 2018 році повідомила, що сестра померла у березні 2017 року.

Свідок ОСОБА_8 у суді дала пояснення про те, що 40 років вона дружить з ОСОБА_2 Її рідна сестра ОСОБА_9 тричі виїжджала за кордон і поверталася. ОСОБА_10 приблизно у 2017 році почала переживати за сестру, яка не зателефонувала на день народження матері. Потім через знайомих ОСОБА_11 знайшла телефон ОСОБА_12 , яку вони знали на території України і у червні 2018 вона повідомила, що ОСОБА_4 померла та передала свідоцтво про смерть.

Факт хвороби позивачки ОСОБА_1 , 1927 року народження та її знаходження на тривалому амбулаторному та стаціонарному лікуванні підтверджується випискою із амбулаторної карти ОСОБА_1 , виданою Комунальним закладом охорони здоров`я «Харківська міська поліклініка № 25», де зазначено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , страждає на низку важких хвороб - стабільна стенокардія, гіпертонічна хвороба П ст., кардіосклероз, церебральний атеросклероз, хронічний панкреатит, хронічний коліт, пієлонефрит. (а.с. 15).

Судом встановлено, що похилий вік позивача, її стан здоров`я, а також відсутність документально підтверджених даних про смерть дочки ОСОБА_4 , позбавили її саме з поважних причин протягом 6 місяців з дня смерті (14.03.2017) звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Так, у судовому засіданні оглянуто отримане позивачем свідоцтво про смерть, ОСОБА_13 , з якого вбачається, що його копія отримана 11.07.2018, апостиль 12.07.2018.

Як зазначила відповідач ОСОБА_2 дану засвідчену копію про смерть ОСОБА_14 вони отримали через свою знайому влітку 2018 року. Тобто після спливу 6 місячного строку для прийняття спадщини.

Зазначена обставина відсутність інформації про смерть, а в подальшому документального підтвердження факту смерті є об`єктивною поважною причиною для позивача, яка перешкоджала своєчасно реалізувати право спадкоємця на вчинення нотаріальної дії.

У літку 2018 позивач зателефонувала до нотаріальної контори з приводу заяви про прийняття спадщини після смерті доньки, але їй було роз`яснено, що вона пропустила строк для прийняття спадщини 6 місяців.

На запит представника позивача завідувач Першої ХДНК ОВ Цуканова повідомила, що заява ОСОБА_15 про прийняття спадщини повернена, у зв`язку з порушенням шестимісячного строку встановленого ст. 1270 Цивільного кодексу України звернення до нотаріальної контори, а також оформляти спадкове право після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 потрібно за місцем відкриття спадщини, тобто за останнім місцем проживання дочки.

Таким чином, як вбачається з вищевикладеного, позивачка на день смерті дочки ОСОБА_4 , яка мешкала за межами України, постійно хворіла, заяву на прийняття спадщини не могла подати, у зв`язку з відсутністю в неї свідоцтва про смерть дочки.

Зазначені у позовній заяві обставини повністю підтверджуються наданими належними та допустимими доказами.

Факт проживання та реєстрації позивача ОСОБА_1 в квартирі АДРЕСА_3 , яка віднесена до спадщини, підтверджується витягом з реєстру територіальної громади міста Харкова.

Відповідно до статей 1220, 1222, 1270 ЦК України право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно п.3.23. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Відповідно до ч.1,6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доводи позивача та встановлені судом обставини відповідачами спростовано не було.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заявлені позивачем вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини обґрунтовані та підлягають задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 10, 12, 13, 76, 77, 83, 133, 137, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 , про надання додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_16 додатковий строк тривалістю у два місяця для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Перебіг визначеного строку починається з дня набранням рішенням суду законної сили.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України( в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Червонозаводський районний суд м. Харкова, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 15.10.2019.

Суддя: Шелест І.М.