У Х В А Л А

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ (ЗАЯВИ) БЕЗ РУХУ

22.03.2019 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бедьо В.І., ознайомившись з позовною заявою публічного акціонерного товариства «Родовід Банк», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації АТ «Родовід Банк» ОСОБА_1, до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

ПАТ «Родовід Банк», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації АТ «Родовід Банк» ОСОБА_1, звернулося в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Згідно з розпорядженням керівника апарату суду № 353 від 18.03.2019 року, відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду призначено повторний автоматизований розподіл матеріалів справи № 308/11109/18, у звязку із закінченням пятирічного строку повноважень судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М.

Автоматизованою системою документообігу суду згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.03.2019 року головуючим суддею з розгляду даної справи визначено ОСОБА_3

За таких обставин, матеріали цивільної справи № 308/11109/18 слід прийняти до провадження.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою судді від 03.10.2018 року відмовлено у задоволенні клопотання уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Родовід банк» ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору. Вказану позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Крім того, ухвалою судді від 09.01.2019 року позовну заяву ПАТ «Родовід Банк», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації АТ «Родовід Банк» ОСОБА_1, до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, повторно залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

29.01.2019 від уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Родовід банк» ОСОБА_1 на адресу суду надійшла заява на усунення недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі судді від 09.01.2019 року, а саме направлено на адресу суду належним чином оформлену позовну заяву з усуненими недоліками (у новій редакції) з копіями для відповідача та детальним розрахунком заборгованості за кредитним договором № 2/ІЖ-082-07.1 від 29.01.2007 року за період з 11.07.2008 року по 16.01.2019 року.

Разом з тим, уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Родовід банк» ОСОБА_1 подано клопотання від 22.01.2019 року про відстрочення від сплати судового збору, в якому посилається на те, що за подання вказаної позовної заяви підлягає сплаті судовий збір у розмірі 672350 грн., що виходить із суми 45085432,32 грн. (ціна позову) згідно зі ст. 4 закону України «Про судовий збір». Щодо АТ «Родові Банк» існують обставини, що свідчать про складний майновий стан та неможливість сплати судового збору. Постановою Національного банку України від 25.02.2016 року АТ «Родові Банк» віднесений до категорії неплатоспроможних. 19.12.2017 року щодо АТ «Родові Банк» Національним банком України було прийнято рішення про ліквідацію (рішення НБУ від 19.12.2017 року № 811-рш). На підставі вказаного рішення Виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб було прийнято рішення від 20.12.2017 року «Про початок процедури ліквідації АТ «Родовід банк». Відповідно до п. п. 3.2 Положення про виведення неплатоспроможного банку з ринку, затвердженого Рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб 05.07.2012 року № 2, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.09.2012 року за № 1581/21893, з метою забезпечення процедури ліквідації Фонд або уповноважена особа Фонду на ліквідацію банку (у разі делегування їй відповідних повноважень) ініціює відкриття накопичувального рахунку неплатоспроможного банку у національній валюті та іноземній валюті, а також у банківських металах (за необхідності) в НБУ (п. 3.2. Положення). Після відкриття накопичувального рахунку за розпорядженням уповноваженої особи Фонду на ліквідацію банку залишок коштів із кореспондентського рахунку банку перераховується на накопичувальний рахунок і вживаються заходи щодо закриття кореспондентського рахунку такого банку та виключення його з учасників системи електронних платежів (СЕП) у порядку, визначеному нормативно-правовим актом НБУ, що визначає порядок міжбанківського переказу грошей в Україні в національній валюті, протягом 7 робочих днів з дня внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань інформації про перебування юридичної особи у стані припинення, а також повертаються кредиторам розрахункові документи, що не сплачені в строк з вини банку, що враховувалися на відповідному позабалансовому рахунку (якщо такий облік вівся в територіальному управлінні НБУ за договором з таким банком) (п. 3.3 Положення). На накопичувальний рахунок банку зараховуються кошти такого банку і надходження на його користь. З цього рахунку проводяться розрахунки з кредиторами й оплата витрат на здійснення процедури ліквідації, а також повернення ініціатору переказу коштів відповідно до законодавства про переказ коштів і покупцю активу(ів) майна банку у випадках, визначених цим Положенням (п. 3.4 Положення). Фонд або уповноважена особа Фонду на ліквідацію банку (у разі делегування їй відповідних повноважень) здійснює витрати на ліквідацію неплатоспроможного банку за рахунок коштів банку в межах кошторису витрат банку на здійснення ліквідації (далі - кошторис), затвердженого виконавчою дирекцією Фонду (п. 3.5 Положення). Тобто, наразі банк не має можливості сплатити судовий збір внаслідок складного майнового стану, який підтверджується постановою правління НБУ про віднесення банку до категорії неплатоспроможних.

Враховуючи вищевикладене та важке фінансове становище банку, а також значну суму судового збору просить відстрочити ПАТ «Родові Банк» сплату суми судового збору до винесення рішення у справі № 308/11109/18.

Дослідивши матеріали справи та клопотання про відстрочення сплати судового збору, суддя приходить до висновку, що клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Відповідно до ч. 2 цієї ж статті Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, згідно зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Згідно з вимогами вказаної статті відстрочення або розстрочення сплати, зменшення або звільнення від сплати судового збору можливе за відповідним клопотанням сторони за наявності зазначених умов.

Крім того, п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Вирішення питання щодо відстрочення стороні сплати судового збору чи звільнення її від сплати судового збору здійснюється у відповідності до загальних принципів цивільного судочинства, зокрема, принципу змагальності, відповідно якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Заявляючи клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви представник позивача не надав доказів на підтвердження зазначених ним обставин щодо важкого матеріального становища банку.

З огляду на вищевказане, клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви не підлягає задоволенню як таке, що є необґрунтованим і не доведеним.

Оскільки в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору було відмовлено, вважаю, що позовна заява підлягає повторному залишенню без руху, з наступних підстав.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу 4 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1921 гривень.

З урахуванням того, що позивачем у даній справі є ПАТ «Родовід Банк», яке є юридичною особою, а уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб діє від імені банку, то розмір судового збору за подання цієї позовної заяви повинен визначатися за ставкою, встановленою для юридичних осіб.

Позовна заява (нова редакція) містить ціну позову 45085432,32 грн.

Таким чином, оскільки ПАТ «Родовід Банк» є юридичною особою, то розмір судового збору за подання даної позовної заяви, виходячи з ціни позову, становитиме 672350 грн.

Між тим, слід зазначити, що у даному випадку сплата судових витрат не буде перешкоджати доступу позивача до суду, з огляду на наступне.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про виконання зобовязання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 185 ЦПК України та залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення вказаних недоліків шляхом сплати судового збору в сумі 672350 грн., про що подати документ, який підтверджує його сплату у встановленому розмірі.

Платіжними реквізитами для перерахування судового збору в гривнях є: отримувач коштів УК у м. Ужгороді/м. Ужгород/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38015610; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача 7002; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області (назва суду, де розглядається справа).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Прийняти до провадження матеріали цивільної справи № 308/11109/18 за позовною заявою публічного акціонерного товариства «Родовід Банк», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації АТ «Родовід Банк» ОСОБА_1, до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

У задоволенні клопотання уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Родовід банк» ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву публічного акціонерного товариства «Родовід Банк», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації АТ «Родовід Банк» ОСОБА_1, до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором повторно залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви строком до 02.04.2019 року, але не пізніше десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, розяснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений строк недоліків позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_3