У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

"21" жовтня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , заінтересована особа: Дніпровський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду м. Києва 15 жовтня 2019 року надійшла заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , заінтересована особа: Дніпровський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яка 16 жовтня 2019 року передана в провадження судді Катющенко В.П. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Вивчивши заяву та додані до неї документи, приходжу наступного.

Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із ч. 3 ст. 293 Цивільного процесуального кодексу України у порядку окремого провадження розглядаються також справи, серед іншого, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 109 Сімейного кодексу України подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей. Договір між подружжям про розмір аліментів на дитину має бути нотаріально посвідчений. У разі невиконання цього договору аліменти можуть стягуватися на підставі виконавчого напису нотаріуса.

У своїй заяві ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять суд: шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 18.03.2005 відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції в м. Києві, актовий запис № 401 - розірвати; визначити розмір аліментів, що підлягають сплаті ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в твердій грошовій сумі у розмірі 25% від заробітної плати, але не менше ніж прожитковий мінімум на дитину, що становить 2 118,00 грн, щомісячно, з моменту звернення до суду з цією заявою, до досягнення дитиною повноліття; відновити дошлюбне прізвище ОСОБА_1 - ОСОБА_4 .

У відповідності до ч. 9 ст. 10 Цивільного процесуального кодексу України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

За нормою ч. 1 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно із п. 5 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак заявниками разом із заявою про розірвання шлюбу не подано до суду нотаріально посвідченого договору між подружжям про розмір аліментів на дитину.

Згідно п. 8 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

При цьому, статтею 95 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Однак, додані до матеріалів заяви письмові докази не засвідчені належним чином у відповідності до вимог ст. 95 Цивільного процесуального кодексу України та заява не містить відомостей щодо наявності у заявників оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких долучено до матеріалів заяви.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про необхідність залишення заяви без руху та надати строк заявникам для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , заінтересована особа: Дніпровський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, залишити без руху.

Надати можливість заявникам виправити недоліки в строк не більше ніж десять днів з дня отримання заявниками ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Суддя: