Справа № 305/59/19
П О С Т А Н О В А

Іменем України

17 жовтня 2019 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі:

головуючого - судді Джуги С.Д.

суддів :Куштана Б.П., Готри Т.Ю.

при секретарі : Волощук В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 31 травня 2019 року про виправлення описки у рішенні, постановлену суддею Марусяк М.О. у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу -

встановив :

В провадженні судді Рахівського районного суду Закарпатської області, ОСОБА_3 перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області, (головуючий суддя Тулик І.І.) від 25.02.2019 по справі№305/59/19, позов задоволено. Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований 19 листопада 2012 року, у виконкомі Середньоводянської сільської ради Рахівського району, Закарпатської області, за актовим записом за № 26 - розірвно. Після розірвання шлюбу залишено ОСОБА_2 дошлюбне прізвище - ОСОБА_2 .

05 березня 2019 року, ОСОБА_2 , в порядку ст.269 ЦПК України, звернулася до суду із заявою про виправлення описки, допущеної головуючим суддею Туликом І.І. у судовому рішенні. Зокрема, зазначила, що вона, звертаючись до суду із позовом, скористалася своїм, гарантованим Конституцією України та Сімейним Кодексом України, правом залишити після розлучення шлюбне прізвище. Про такий намір нею було зазначено у позовній заяві. Однак, головуючий Тулик І.І. у рішенні допустив описку і помилково, відновив їй дівоче прізвище.

Ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 31 травня 2019 року подану заяву задоволено. Виправлено описку допущену в рішенні Рахівського районного суду Закарпатської області від 25 лютого 2019 року у цивільній справі № 305/59/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу. Абзац 13 мотивувальної частини рішення викладено в наступній редакції: «Позивач, ОСОБА_2 , як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, виявила бажання залишити собі шлюбне прізвище - ОСОБА_2 ». Абзац 3 резолютивної частини рішення викладено в наступній редакції: «Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_2 шлюбне прізвище - ОСОБА_2 ».

Заперечуючи ухвалу суду, ОСОБА_1 подав на неї апеляційну скаргу, в якій просить скасувати дану ухвалу. В апеляційній скарзі зазначає, що судом у рішенні не допущена описка, суд розглянув питання про виправлення описки без його участі та з порушенням 10 денного строку після надходження заяви.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи належним чином повідомлені. Справа на підставі ч. 2ст. 372 ЦПК України розглянута у їх відсутності.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, розглянувши і дослідивши матеріали справи та перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних мотивів.

Відповідно до статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

Встановлено, що рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 25 лютого 2019 року (головуючий судя Тулик І.І.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, розірвано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 19 листопада 2012 року, у виконкомі Середньоводянської сільської ради Рахівського району, Закарпатської області, за актовим записом за № 26. Позивачці ОСОБА_2 «залишено» дошлюбне прізвище - ОСОБА_2 .

Із змісту позовної заяви від 14.01.2019 вбачається, що позивачка, при вирішенні позову про розірвання шлюбу, просила залишити їй шлюбне прізвище - ОСОБА_2 , усі засідання (слухання) у справі просила проводити у її відсутності. (а.с.3). Участі в судовому засіданні позивачка не приймала, будь - яких заяв до суду, в тому числі і щодо залишення їй дошлюбного прізвища не подавала і такі в матеріалах справи відсутні. Проте, у судовому рішенні, головуючий, описуючи суть позовних вимог не висвітлив позицію позивачки, щодо прізвища, яким вона має намір іменуватися після розлучення, а у мотивувальній частині помилково зазначив: «Позивач, ОСОБА_2 , як особа, яка змінила своє прізвище при реєстрації шлюбу, виявила бажання залишити собі дошлюбне прізвище - ОСОБА_2 ». Дане твердження не відповідає вимозі, зазначеній позивачкою у позові, і є помилковим.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє прізвище. Із змісту вказаної норми слідує, що питання залишення чи зміни прізвища при розірванні шлюбу суд вправі прийняти виключно з врахуванням бажання особи, якої це стосується.

З врахуванням вищенаведеного суд першої інстанції правильно встановив і зазначив, що очевидним є факт, що суддя при ухваленні рішення допустив описку та дійшов обґрунтованого висновку про її виправлення.

Доводи апеляційної скарги в цій частині є безпідставними і не заслуговують на увагу.

Не заслуговують на увагу також посилання в апеляції, що суд розглянув питання про виправлення описки без апелянта, оскільки процесуальним законом суду надано право вирішувати таке питання без повідомлення учасників справи.

Розгляд даного питання судом з недотриманням встановленого законом 10 денного строку не має юридичного значення і не вливає на правильність оскаржуваної ухвали.

Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З врахуванням наведеного, апеляційний суд дійшов до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст 374,375,381-384 ЦПК України, апеляційний суд,-

постановив :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 31 травня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 22 жовтня 2019 року.

Головуючий:

Судді: