"23" жовтня 2019 р. Справа № 363/2849/18
УХВАЛА

23 жовтня 2019 року Вишгородський районний суд Київської області в складі головуючого-судді Чіркова Г.Є., при секретарі Гавриленко Ю.С., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про визнання об`єкту незавершеного будівництва спільною сумісною власністю подружжя, виділ частки об`єкту незавершеного будівництва та виділ в натурі частки земельної ділянки,

встановив:

позивачка звернулася до суду з позовом, посилаючись на те, що за час шлюбу ними спільно побудовано житловий будинок по АДРЕСА_1 на земельній ділянці площею 0,0800 га кадастровий номер :031:0153, який в експлуатацію не введено, а тому порушує питання про поділ цих об`єктів нерухомості.

В суді представник позивача клопотав про призначення комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи. Висловився щодо визначення запитання стосовно варіантів поділу, виходячи з рівних часток подружжя.

Представник відповідача просив призначити експертизу державній експертній установі та додатково поставити експертам питання щодо року побудови спірного будинку (чи був він побудований за час шлюбу). Сторона відповідача погодилася оплатити вартість їхнього запитання.

Заслухавши сторони і дослідивши справу, суд вважає, що для з`ясування спірних обставин і правильного вирішення справи, потрібні спеціальні знання в землевпорядній галузі та галузі будівництва, коли сторонами відповідні висновки експертів з цих питання не надані, а тому по справі належить призначити комплексну судову будівельно-технічну й земельно-технічну експертизу.

При визначені експерта або установи для проведення експертизи, суд згідно вимог ч. 3 ст. 103 ЦПК України звертає увагу на таке. Так, сторони взаємної згоди щодо вказаного питання не дійшли. Запропонований в клопотанні експерт ОСОБА_4 , не може бути визначений для проведення експертизи, оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які підтверджені документальні відомості щодо його кваліфікації та повноважень на проведення експертиз у згаданій галузі. Отже за відсутності цих даних у справі суд позбавлений можливості визначити проведення експертизи запропонованому експерту.

Крім того за змістом вимог ст. 112 ЦПК України комплексна експертиза проводиться не менш як двома експертами різних галузей знань або різних напрямів у межах однієї галузі знань.

За таких обставин проведення експертизи суд вважає необхідним доручити експертам Київського Науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Оскільки для проведення експертизи потрібний значний період часу, на строк її проведення провадження у справі належить зупинити.

Керуючись статтями 104, 251-253, 260 ЦПК України,

ухвалив:

призначити у даній справі комплексну судову будівельно-технічну земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

1.Яка ступінь готовності незакінченого будівництвом житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 на земельній ділянці 0,0800 га кадастровий номер :031:0153?

2.Чи технічно можливо довести до кінця будівництво та які роботи необхідно для цього провести?

3.Чи можливий і в яких варіантах поділ в натурі незакінченого будівництвом зазначеного житлового будинку, виходячи з ідеальних часток співвласників (якщо кожній із сторін належить у рівних долях по 1/2 його частини)?

4.Які варіанти розподілу (користування) земельною ділянкою під вказаним будинком відповідно до можливих варіантів його поділу?

5.Який рік побудови незакінченого будівництвом зазначеного житлового будинку?

Проведення експертизи доручити експертам Київського Науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, м. Київ, вул. Смоленська, 6, яких попередити про кримінальну відповідальність за статтями 384 і 385 КК України.

У розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи № 363/2849/18.

Оплату за проведення експертизи покласти на сторони пропорційно до запропонованих ними запитань, на позивачку ОСОБА_1 за 1-4 запитання, на відповідача ОСОБА_2 за 5 запитання.

Учасникам судового розгляду роз`яснити положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Зокрема, про те, що в разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області.

Суддя: