УХВАЛА

25 лютого 2019 року

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області у складі:

головуючої судді - Логінової С.М.,

при секретарі судового засідання Дяковичу О.О.,

за участю представника позивача - прокурора Хмельницької місцевої прокуратури ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Хмельницькому заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом заступника прокурора Хмельницької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,

встановив:

Прокурор Хмельницької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради до ОСОБА_2 про стягнення збитків, завданих невиконанням зобов'язання щодо сплати пайової участі у сумі 20360,00 грн., посилаючись на те, що Хмельницькою місцевою прокуратурою встановлено, що ОСОБА_2 у 2018 році здійснив реконструкцію магазину по вул. Соборній, 56 у місті Хмельницькому.

Об'єкт прийнято в експлуатацію відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої Управлінням ДАБІ у Хмельницькій області 17.04.2018 за №ХМ 27.

Відповідно до ч. ч. 2, 3, 5 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Аналогічні вимоги встановлені у Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького, затвердженого рішенням сесії Хмельницької міської ради від 17.12.2008 № 23.

ОСОБА_2 звернувся із заявою про укладення договору до Хмельницької міської ради, надав зведений кошторисний розрахунок, проте всупереч вказаних вимог закону та Порядку договір про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної мережі міста не уклав та коштів пайової участі на створення і розвиток зазначеної інфраструктури м. Хмельницького до місцевого бюджету не сплатив.

Згідно декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 17.04.2018 за № ХМ 27 ОСОБА_2 задекларував 321,3 кв. м загальної площі введеного в експлуатацію об'єкта будівництва.

Згідно із наданим ОСОБА_2 зведеним кошторисним розрахунком, загальна кошторисна вартість об'єкта будівництва складає 317 834 грн. Відповідно до п.п. 2.1, 2.2 Положення, пайова участь для зазначеного об'єкта складає 7,5% від загальної вартості будівництва об'єкта. Згідно проведеного розрахунку розмір пайової участі склав 20 360,00 грн.

З метою спонукання до сплати пайової участі, Хмельницькою міською радою 28.03.2018 за №01-16-268 ОСОБА_2 надіслано лист про необхідність укладення договору та сплати пайової участі.

До зазначених листів долучено два примірники проекту договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького, з відповідним розрахунком пайової участі, підписаним начальником управління капітального будівництва. Вказаний лист ОСОБА_2 залишено без відповіді.

Строк визначений вказаним Законом та Положенням для укладення договору пайової участі у 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію, встановлений саме для добровільного виконання стороною вказаного обов'язку, і невиконання такого зобов'язання не звільняє замовника від укладення договору, адже невиконання замовником обов'язку, передбаченого законом не може надавати йому переваг перед замовником, що виконав обов'язок (аналогічну правову позицію сформульовано Верховним судом України - постанови від 30.11.2016 у справі № 3-1323гс16, 01.02.2017 у справі № 922/753/16).

Положенням статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлений обов'язок замовника будівництва на участь у розвитку інфраструктури міста. Покладення такого обов'язку в свою чергу встановлює право органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання власних обов'язків щодо пайової участі. Неукладення замовником відповідного договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, не звільняє замовника від виконання обов'язку сплати пайової участі в натурі.

Ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язання, яке прямо передбачене чинним законодавством, та зумовлюють ненадходження до місцевого (міського) бюджету коштів на загальну суму 20 360,00 грн.

Відповідно до ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

ОСОБА_2 всупереч вимог ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не звернувся до Хмельницької міської ради із заявою щодо укладення договору про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького, не надав відповідних документів та проігнорував відповідні звернення позивача, не уклав зазначеного договору та не сплатив коштів пайової участі, що свідчить про його бездіяльність у вчиненні передбачених законодавством обов'язкових дій щодо такого звернення, укладення договору та сплати коштів

Рішенням (заочне) Хмельницького міськрайонного суду від 27.09.2018 р. стягнуто з ОСОБА_2 на користь Хмельницької міської ради 20360 грн. збитків, завданих невиконанням зобов'язання щодо сплати пайової участі.

ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Хмельницького міськрайонного суду від 27.09.2018 р., посилаючись на те, що він не був присутнім на судових засіданням по даній справі, про час та місце судового розгляду не був повідомлений, тому був позбавлений можливості надати належні докази у обґрунтування своїх заперечень проти позову, просить скасувати рішення суду від 27.09.2018 р.

У судовому засіданні представник позивача заперечила проти перегляду заочного рішення Хмельницького міськрайонного суду від 27.09.2018 р. по цивільній справі позовом заступника прокурора Хмельницької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, вказавши, що підстави для скасування означеного рішення відсутні.

ОСОБА_2 та його представник у судове засідання не прибули, належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час та місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Заслухавши пояснення учасника справи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_2 не підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що рішенням (заочне) Хмельницького міськрайонного суду від 27.09.2018 р. стягнуто з ОСОБА_2 на користь Хмельницької міської ради 20360 грн. збитків, завданих невиконанням зобов'язання щодо сплати пайової участі.

Означена справа була призначена до судового розгляду на 10.07.2018 р., ОСОБА_2 про час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, що підтверджується відповідною довідкою (а.с. 24), однак у судове засідання не прибув, причини неявки суду не повідомив.

У судове засідання, призначене на 27.09.2018 р. ОСОБА_2 про час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, що підтверджується відповідною довідкою (а.с. 30), однак у судове засідання не прибув, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч.1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин , і докази, на які він посилається , мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 не надав відзив на позовну заяву, у судові засідання, які були призначені 10.07.2018 р., 27.09.2018 р. він не зявився та не повідомив про причини неявки та не надав доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності рішення, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточного і обовязкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.

Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливостями і непереборними обставинами(рішення у справі «Ryabykh v. Russia», заява № 52854/99, № 51 і 52, Е 2003-Х)

Керуючись ст.ст. 260 , ч.1 ст. 288 215 Цивільного процесуального кодексу України, ст. 257, ст. 1166 Цивільного кодексу України, суд

ухвалив:

у задоволенні заяви ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом заступника прокурора Хмельницької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди відмовити.

Повна ухвала виготовлена 1.03.2019 року.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної хвали.

.

Суддя Логінова С.М.