Справа № 305/1682/19
Провадження по справі №2/305/672/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.10.2019 Рахівський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючої - судді Бліщ О.Б.

секретаря судових засідань - Вербещука В.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , мешканки АДРЕСА_1 до ОСОБА_2 , мешканця АДРЕСА_1 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивує тим, що з відповідачем по справі позивачка зареєструвала шлюб

21 травня 1994 року, у виконавчому комітеті Великобичківської селищної ради Рахівського району Закарпатської області за актовим записом № 30, про що було видано свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 . За час спільного проживання у шлюбі у сторін народилися діти, які на даний час є повнолітніми. Причинами розірвання шлюбу зазначає те, що сімейне життя між ними не склалося, так як у них різні характери та погляди на сімейне життя. За час проживання відповідач не надавав їй, як дружині, ніякої підтримки та матеріальної допомоги. На ґрунті цього у них у сім`ї виникали постійні сварки. У зв`язку наведеним вони втратили почуття любові та поваги одне до одного. Зазначає, що на час подачі позовної заяви до суду вони проживають окремо, не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету та не проживають разом як сім`я, у зв`язку з чим сімейні зв`язки між ними фактично втрачені.

Позивачка ОСОБА_1 , у підготовче судове засідання не з`явилася, однак надала суду заяву, в якій просила дану справу розглянути без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить такі задовольнити.

Відповідач, ОСОБА_2 , у підготовче судове засідання не з`явився, натомість подав суду заяву у якій просив проводити розгляд справи за його відсутності, оскільки він у повністю визнає позовні вимоги та просить такі задовольнити.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, суд дійшов до наступного висновку.

Сторони зареєстрували шлюб 21 травня 1994 року, у виконавчому комітеті Великобичківської селищної ради Рахівського району Закарпатської області за актовим записом № 30 ( свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 ).

Судом встановлено, що сторони фактично припинили спільне проживання і сімейне життя з поважної причини. На даний час спільно не проживають та не підтримують сімейних відносин.

Так, згідно зі ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).

Оскільки позивачка наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

У відповідності до ч. 2 ст. 104, ч 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання, за позовом одного з подружжя, на підставі рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 109 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Окрім наведеного, положеннями п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України №11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» регламентовано, що «проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

З`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини припинення сімейних стосунків, суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню, відповідно до ст. 112 СК України, оскільки встановлено, що причина розпаду подружніх відносин між сторонами є справжньою, глибинною. Шлюб між сторонами носить формальний характер, їх подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, яка наполягає на розірванні шлюбу, тому шлюб між сторонами слід розірвати.

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідачка ОСОБА_1 , як особа, що змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, висловила бажання після розірвання шлюбу відновити їй дошлюбне прізвище, тому після розірвання шлюбу їй слід відновити вказане прізвище.

В силу вимог ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Таким чином, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати у відділ ДРАЦС Реєстраційної служби Рахівського районного управління юстиції Закарпатської області, для виконання.

Оскільки у позовній заяві позивачка просила залишити судові витрати за нею, то суд вважає за необхідне залишити такі за позивачкою ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що був зареєстрований 21 травня 1994 року, у виконавчому комітеті Великобичківської селищної ради Рахівського району Закарпатської області за актовим записом № 30 - розірвати.

Після розірвання шлюбу відновити позивачці дошлюбне прізвище - ОСОБА_1 .

Судові витрати залишити за позивачкою ОСОБА_1 .

Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати у відділ державної реєстрації актів цивільного стану Реєстраційної служби Рахівського районного управління юстиції Закарпатської області, для виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду або через Рахівський районний суд, Закарпатської області.

Головуюча: Бліщ О.Б.