ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про поновлення строку на апеляційне оскарження,

відкриття апеляційного провадження

23 жовтня 2019 року м. Херсон

Номер справи: 659/1120/18

Номер провадження: 22-ц/819/1666/19

Херсонський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Ігнатенко П.Я., розглянувши питання поновлення строку на апеляційне оскарження та відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Нижньосірогозького районного суду Херсонської області від 02 серпня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , який відбуває покарання вигляді довічного позбавлення волі у державній установі «Житомирська установа відбування покарань (№ 8)», до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

02 серпня 2019 року Нижньосірогозький районний суд Херсонської області ухвалив у зазначеній справі рішення, на яке 03.10.2019 року ОСОБА_1 поштовим відправленням подав апеляційну скаргу.

Зазначена скарга надійшла на адресу суду за вх. № 11262 від 09.10.2019 року та листом від 10.10.2019 року Херсонський апеляційний суд витребував з Нижньосірогозького районного суду Херсонської області матеріали вказаної цивільної справи. На запит суду 21.10.2019 року надійшли матеріали справи.

При поданні апеляційної скарги ОСОБА_1 заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що копію оскаржуваного рішення отримав 24.08.2019 року, однак у встановлений строк подати скаргу не мав можливості, оскільки не має фахової юридичної освіти та коштів на адвоката, тому звернувся до центру надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Згідно ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що в судовому засіданні 02.08.2019 року проголошено повне судове рішення за відсутності осіб, які беруть участь у справі, та копію рішення скаржник отримав 15.08.2019 року в державній установі відбування покарань, що підтверджується відповідною розпискою (а.с. 64, 67).

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

При цьому поважними причинами пропущення строку є обставини, що позбавили особу можливості подати заяву у визначений законом строк, вони об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення заявника і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або суттєво ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Ці обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, які беруть участь у справі. Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення суду без доведеності поважності причин його пропуску не забезпечить рівноваги між інтересами сторін та правової визначеності у цивільних відносинах, які є складовими принципу верховенства права, проголошеного ст.8 Конституції України.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу resjudicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Ryabykh v. Ryssia»). Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип resjudicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі «Воловік проти України» від 06 грудня 2007 року). Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року).

Таким чином, враховуючи викладені в клопотанні обставини та визначений цивільним процесуальним законодавством принцип цивільного судочинства щодо забезпечення права на апеляційний перегляд справи, зважаючи на те, що скаржник відбуває покарання у вигляді довічного позбавлення волі в державній установі «Житомирська установа відбування покарань (№ 8)», обмежений в реалізації своїх прав, звертався за наданням безоплатної вторинної правової допомоги, Житомирським місцевим центром з надання правової допомоги 29.08.2019 року призначено адвоката, апеляційну скаргу подано 03.10.2019 року - в межах розумного строку, тому з метою реалізації положень Європейської Конвенції з прав людини та основоположних свобод причини пропуску строку апеляційного оскарження рішення суду слід визнати поважними та поновити його на підставі положень ч. 3 ст. 354 ЦПК України.

Окрім того, при поданні скарги позивач заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору, посилаючись на те що він є ув`язненим до довічного позбавлення волі, заробітку не має. Згідно довідки № 5/8/15-7403 від 24.09.2019 року державної установи «Житомирська установа відбування покарань (№ 8)», ОСОБА_1 відбуває покарання в державній установі «Житомирська установа відбування покарань (№ 8)» з 14.09.2001 року, не працює та доходів не отримує.

Згідно ч.ч.1,3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік

Згідно ч. 2 вказаного Закону суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З огляду на те, що скаржник підтвердив належними та допустимими доказами відсутність доходів та неможливість сплати судового збору, з метою забезпечення вільного доступу до правосуддя, клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору підлягає задоволенню на підставі положень ч.ч. 1,3 ст. 136 ЦПК України та п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, апеляційна скарга подана з додержанням вимог цивільного процесуального законодавства; підстав для повернення скарги, залишення без руху або повернення справи до суду першої інстанції не вбачається, перешкод для відкриття апеляційного провадження у справі немає.

Керуючись ст.ст. 127, 136, 354, 359 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Нижньосірогозького районного суду Херсонської області від 02 серпня 2019 року.

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - задовольнити.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Нижньосірогозького районного суду Херсонської області від 02 серпня 2019 року.

Учасникам справи разом із копією ухвали про відкриття провадження надіслати копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів.

Для реалізації учасниками справи права на подання до суду апеляційної інстанції відзиву на апеляційну скаргу в письмовій формі встановити строк у сім днів з дня вручення ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі та роз`яснити, що відзив повинен відповідати вимогам ст. 360 ЦПК України і до нього мають додаватися докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П.Я.Ігнатенко