Справа № 309/4275/16-ц
Провадження № 2/309/149/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2019 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючого-судді Лук`янової О.В.

за участю: секретаря судового засідання Орос В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Хуст справу за позовом ПАТ «Закарпаттяобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми завданих збитків,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, посилаючись на те, що:

-відповідач порушив вимоги законодавства, що регламентує порядок користування електричною енергією для населення, оскільки 25 квітня 2016 року в ході проведеного обстеження електроустановки споживача представниками Хустського РЕМ за місцем проживання ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення, а саме: порушена геометрія магнітної суспензії індикатора магнітного впливу, таким чином електрична енергія не враховувалась і не сплачувалась, про що було складено акт про порушення ПКЕЕН №115351 від 25 квітня 2016 року;

-комісією по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року за №1357 /далі ПКЕЕН/, у відповідності до Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою КМУ від 8 лютого 2006 року за №122 /далі Порядок/, Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України від 4 травня 2006 року за №562 /далі Методика/ та п.53 ПКЕЕН було проведено визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН /в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин/, прийнято рішення провести донарахування за спожиту та необліковану електроенергію за період з 25.10.2015 по 25.04.2016 та встановлено, що ОСОБА_1 заподіяно збитки позивачу на суму 14469грн.49коп. /що становить 13990кВт/год. недооблікованої електричної енергії/,

звернувся до суду з позовом та просить стягнути з відповідача на користь позивача суму завданих збитків в розмірі 14469грн.49коп. та суму судового збору в розмірі 1378грн..

4 травня 2017 року представник позивача звернулася до суду з клопотанням про виправлення описки, допущеної в мотивувальній та прохальній частинах позовної заяви /замість правильного розміру збитків, як вказано в протоколі засідання комісії з розгляду Актів про порушення від 27.09.2016 №156, - збитки за недораховану електроенергію в розмірі 16469грн.49коп. /що становить 9300кВт/год./, помилково вказано - збитки за недораховану електроенергію в розмірі 14469грн.49коп. /що становить 13990кВт/год./ та просила стягнути з відповідача на користь позивача суму завданих збитків в розмірі 16469грн.49коп., що становить 9300кВт/год..

В судове засідання представник позивача не з`явилася, подала до суду заяву /а.с.60/, згідно якої позовні вимоги підтримала, просила заявлений позов задовольнити за наявними у справі доказами та просила розглянути справу в її відсутність.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися. Представник позивача ОСОБА_2 подав до суду заяву /а.с.59/, згідно якої просив відмовити у задоволенні позовних вимог та просив розглянути справу без його участі та участі відповідача.

Ніяких інших заяв та клопотань від учасників справи до суду не надходило.

Процесуальні дії /забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження/ у справі не проводилися.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України: у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вважає, що справу можливо вирішити в відсутність представника позивача, відповідача та представника відповідача, без фіксування судового процесу.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику» /далі - Закон/, Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 №1357 /далі - ПКЕЕН/ /чинних на момент на момент виникнення спірних правовідносин/, Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженим постановою КМУ від 08.02.2006 №122 /далі - Порядок/, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04.05.2006 №562 /далі - Методика/.

Відповідно до ст.11 ЦК України: підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Відповідно до умов Договору споживач електричної енергії зобов`язується: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про користування електричною енергією, забезпечувати доступ представникам енергопостачальника, які пред`явили свої службові посвідчення, до квартири або іншого об`єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки. Енергопостачальник в свою чергу має право перевіряти стан приладів обліку та знімати показання відповідно до умов договору, вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства, при цьому особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб і не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах /ст.12,13 ЦК України/.

За змістом ч.4 ст.26 Закону та п.48 ПКЕЕН: споживач енергії несе відповідальність згідно із законодавством України за порушення умов договору з енергопостачальником та ПКЕЕН, у т.ч. за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку.

В судовому засіданні встановлено, що представниками Позивача на підставі Закону та абз.2 ч.1 п.37 ПКЕЕН було проведено обстеження електроустановок споживача ОСОБА_1 щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку. В ході проведеного обстеження електроустановки представниками Позивача у відповідача ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено порушення, а саме: порушена геометрія магнітної суспензії індикатора магнітного впливу, спожита таким чином електроенергія не враховувалась і не сплачувалась.

По факту виявленого порушення, у відповідності до п.53 ПКЕЕН /в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин/, пункту 4.1. Методики працівниками позивача було складено Акт про порушення ПКЕЕН №115351 від 25.04.2016 /далі Акт/ /а.с.6/. Під час складання Акту була присутня ОСОБА_3 , яка проживала в будинку, забезпечила доступ працівникам позивача до приладу обліку електричної енергії та обстеження електроустановки, ніяких зауважень до складеного Акту у неї не було, про що свідчить її підпис на зворотній стороні самого Акта /а.с.6/.

Відповідно до висновку Акту проведення експертизи лічильника електроенергії №730 від 18 липня 2016 року: за результатами проведеної експертизи лічильник заводський №0996419 типу НІК 2301 АПЗМВ, 2013 року випуску, дата ДП+ОТК IV кв. 2013р., показники: 019992.7, придатний. Індикатори МП поз.№1М8470431, поз.№8М8470432 порушення геометрії магнітної суспензії під впливом магнітного поля, що перевищує поріг спрацювання індикатора МП. В районі лічильного механізму наявні сліди подряпин /а.с.7/.

Згідно п.53 ПКЕЕН, чинних на момент виникнення спірних правовідносин, Акт про порушення ПКЕЕН розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником. На засіданні комісії була присутня ОСОБА_3 /а.с.8/.

На підставі Акту про порушення №115351 від 25.04.2016 Комісією по розгляду актів про порушення Хустського РЕМ 27 вересня 2016 року, у відповідності до п.53 ПКЕЕН, було проведено визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин), було прийнято рішення провести донарахування за спожиту та необліковану електроенергію за період з 25.10.2015 по 25.04.2016 та встановлено, що останнім заподіяні збитки позивачу на суму 16469грн.49коп., що становить 9300кВт/год недооблікованої електричної енергії, що підтверджується протоколом засідання Комісії від 27.09.2016 та розрахунком збитків /а.с.8-9/.

При цьому, як вбачається із протоколу засідання Комісії по розгляду актів про порушення від 27.09.2016, - було проведено визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН, та встановлено, що нарахування необхідно провести згідно з пунктом 3.1.3 та формулою 2.9 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН.

Суд констатує, що відповідачем не надано суду ніяких доказів та заперечень проти правильності наданого позивачем розрахунку, і суд не ставить такий розрахунок під сумнів та бере його до уваги.

Відповідно до ст.16 ЦК України: одним із способів захисту порушеного цивільного права є відшкодування збитків та інші способи відшкодування шкоди.

За загальними правилами - майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала /ч.1 ст.1166 ЦК України/.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини /ч.2 ст.1166 ЦК України/.

Відповідно до ст.22 ЦК України: особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Такими збитками, зокрема, є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) /ч.2 ст.22 ЦК України/.

Тобто, за умови непорушення відповідачем ОСОБА_1 обліку електричної енергії, позивач отримав би дохід у вигляді оплати відповідачем фактично спожитої та облікованої приладом обліку відповідної кількості електричної енергії, що в свою чергу не потребувало б застосування Порядку та Методики для визначення обсягу та вартості спожитої електричної енергії відповідачем за період, протягом якого мало місце порушення ПКЕЕН, чинних на момент виникнення спірних правовідносин.

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі /ч.3 ст.22 ЦК України/, тобто коли для визначення їх розміру застосовуються різного роду розрахунки, в т.ч. і встановлені Порядком та Методикою.

Згідно із ст.611 ЦК України: у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст.629 ЦК України: договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно ст.525,526 ЦК України: зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

На підставі вищевикладеного суд дійшов висновку, що відповідач ОСОБА_1 шляхом порушення ПКЕЕН, чинних на момент виникнення спірних правовідносин, завдав позивачу збитки, оплату яких він у добровільному порядку не здійснив, а тому суд дійшов висновку про задоволення позову в повному обсязі.

Згідно платіжного доручення №1614 від 30 листопада 2016 року /а.с.2/ позивач при зверненні до суду сплатив документально підтверджені судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 1378грн.00коп., які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача відповідно до ст.141 ЦПК України.

Керуючись ст.4-5, 12, 13, 76-77, 81, 141, 247, 258-259, 263-265, 268, 273, 354-355 ЦПК України, ст.11-13, 16, 22, 316-317, 319, 525-526, 611, 629, 714, 1166 ЦК України, Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 №1357 /чинних на момент виникнення спірних правовідносин), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженим постановою КМУ від 08.02.2006 №122, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04.05.2006 №562, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ПАТ «Закарпаттяобленерго» /місце знаходження: 89412, с.Оноківці Ужгородського району Закарпатської області, вулиця Головна, будинок №57; код в / до ОСОБА_1 /місце проживання: АДРЕСА_2 ; паспорт серії НОМЕР_1 / про стягнення суми завданих збитків, - задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Закарпаттяобленерго» суму завданих збитків у розмірі 16469грн.49коп. та судові витрати у розмірі 1378грн..

Повне судове рішення складено 20 березня 2019 року.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та /або/ обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково - у відповідності до п.п.15.5 п.15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, - до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи /вирішення питання/ без повідомлення /виклику/ учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Хустського

районного суду: О.В.Лук`янова