Справа № 308/4412/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2019 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Малюк В.М.,

при секретарі Матіко Я.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з даною позовною заявою, мотивуючи тим, що 22.05.2014 року між нею та ОСОБА_2 було укладено шлюб, який зареєстровано у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м. Ужгороду реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції у Закарпатській області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблений відповідний запис за №181. Від даного шлюбу у них народилася донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачка зазначає, що впродовж останнього року спільного проживання, сімейне життя між ними поступово погіршилось, оскільки у них різні погляди на сімейне життя, різні характери, шлюбні відносини між ними фактично припинені. Подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам та інтересам їх дитини. На даний час ведення між ними спільного господарства та сумісне проживання припинено.

За таких обставин, позивачка просить суд шлюб, який був укладений 22.05.2014 року між нею та ОСОБА_2 розірвати, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_4 ».

В судове засідання позивачка ОСОБА_2 не з`явилася, однак надала суду заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримує повністю, просить їх задовольнити та розглянути справу у її відсутні.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засіданні не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно і належним чином. 07.10.2019 року судом було повідомлено відповідача ОСОБА_2 про перебування у провадженні суду цивільної справи №308/4412/19 за позовною заявою ОСОБА_2 до нього про розірвання шлюбу, шляхом розміщення повідомлення на офіційному вебсайті судової влади України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, виходячи з їх належності, достовірності та достатності, суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається з свідоцтва серії НОМЕР_1 від 22.05.2014 року про шлюб, 22.05.2014 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 було укладено шлюб, який зареєстровано відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Ужгород реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції у Закарпатській області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблений відповідний запис за №181.

Приписами ст.110 СК України визначено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя.

Згідно ст. 112 СК України при розгляді справи про розірвання шлюбу суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини й інших обставин життя чоловіка і жінки. Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч.3 та ч.4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно зі ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Оскільки позивачка наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Судом встановлено, що шлюб між подружжям ОСОБА_2 та ОСОБА_2 виявився невдалим, шлюбних відносин подружжя фактично не підтримує, оскільки у них різні погляди на сімейне життя та різні характери, що призвело до розпаду сім`ї. Спільне життя з ОСОБА_2 і збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки ОСОБА_2 .

Враховуючи вищенаведені обставини справи та аналізуючи наведені вище норми СК України, суд приходить до висновку, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить їх спільним інтересам, а тому шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_2 , слід розірвати.

Положеннями ст.113 СК України визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 слід залишити прізвище « ОСОБА_4 ».

У відповідності до вимог ч.1 ст. 141 ЦПК України з відповідача належить стягнути на користь держави судові витрати по справі у розмірі 1536,80 грн.

Керуючись ст.ст. 21, 24, 110, 112 , 113 СК України, 2, 13, 82, 259, 263, 265, 268, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задоволити.

Шлюб, укладений 22.05.2014 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , який зареєстровано відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Ужгород реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції у Закарпатській області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблений відповідний актовий запис за № 181- розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити позивачці прізвище «Студентська».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 1536,80 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до п.п.15.5 п.15 розділу 13 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються до або через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Повний текст рішення суду складено 23 жовтня 2019 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.М. Малюк