"20" березня 2019 р.
Справа №150/116/19
Провадження по справі №2/150/96/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2019 року Чернівецький районний суд

Вінницької області

в складі: головуючого судді Цимбалюк Л.П.

при секретарі Гендзьорі О.О.,

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1, який діє за довіреністю в інтересах ОСОБА_2 до Білянської територіальної громади в інтересах Білянської сільської ради Чернівецького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

До Чернівецького районного суду звернувся ОСОБА_1 із зазначеним позовом, діючи на підставі довіреності в інтересах ОСОБА_2, в якій просить встановити факт родинних відносин, зокрема, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає ІНФОРМАЦІЯ_2 Подільський Вінницької області, є рідною донькою ОСОБА_3, яка померла 09.04.2010 року, а також визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті матері ОСОБА_3.

Відповідно ч.1ст.188 ЦПК України в одній заяві може бути обєднано декілька вимог, повязаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

У пункті 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року, № 10 розяснюється, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

У випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами (п.12 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах").

На виконання вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додано документ (квитанцію), що підтверджує сплату судового збору за дві вимоги у порядку та розмірі, встановлених положеннями Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року, №3674-VI та Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» від 23.11.2018 року, №2629-VІІІ.

ОСОБА_2 свої вимоги підтримує на умовах, викладених в позовній заяві, просить їх задоволити.

В підготовче засідання відповідачем не забезпечено явку повноважного представника, скориставшись своїм правом, передбаченим ч.3 ст.211 ЦПК України, виконком Білянськоїсільської ради Чернівецького району Вінницької області через канцелярію Чернівецького районного суду Вінницької області подано заяву про розгляд справи у відсутність представника, позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення..

Свідок ОСОБА_4 у підготовчому засіданні підтвердила те, що ОСОБА_2 являється рідною донькою ОСОБА_3

Свідок ОСОБА_5 сусідка батьків ОСОБА_2І, підтвердила, що матірю останньої була ОСОБА_3

Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому суд дійшов висновку, що визнання позову відповідачем слід прийняти.

Частиною 3 статті 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 ЦПК України (ч.4 ст.200 ЦПК України).

Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Пунктом 2 частини 4 статті 274 ЦПК України встановлено, що в порядку спрощеного провадження не можуть бути розглянуті справи, зокрема, у спорах щодо спадкування.

У відповідності до положень п.2 ч.4 ст.274 ЦПК України дана цивільна справа не підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження, тому згідно ухвали від 22.02.2019 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

Дослідивши та оцінивши в сукупності матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог, ґрунтуючись на наступних підставах.

Встановлено, що 09.04.2010 року померла ОСОБА_3, про що свідчить свідоцтво про смерть серії І-АМ №165817, видане 09.04.2010 року виконкомом Білянської сільської ради Чернівецького району Вінницькій області (а.с.11).

Після смерті ОСОБА_3 залишилася спадщина у вигляді земельної частки (паю) №706, площею 1,9053 га, кадастровий номер 030010109, розташованої на території Білянської сільської ради Чернівецького району Вінницької області, яка належала спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №324278 від 27.04.2005 року (а.с. 16).

Спадкоємцем за заповітом майна у вигляді земельної части (паю), що залишилася після смерті ОСОБА_3, являється її донька ОСОБА_2, що стверджується копією заповіту, складеного 30.09.2009 року, який належним чином посвідчено (а.с. 12).

ОСОБА_2 спадщину у вигляді земельної части (паю), що залишилася після смерті матері ОСОБА_3 фактично прийняла, нею було взято майно спадкодавця в травні 2010 року, що стверджується довідкою, виданою виконкомом Білянської сільської ради Чернівецького району Вінницької області від 26.02.2018 року за №148 (а.с. 17).

Однак, ОСОБА_2, будучи спадкоємицею за заповітом усього майна, що залишилося після смерті ОСОБА_3, не має можливості належним чином у встановленому законом порядку оформити свої спадкові права по причині пропуску встановленого чинним законодавством терміну для прийняття спадщини, а також у звязку із відсутністю документів, що підтверджують родинні стосунки між нею та спадкодавцем ОСОБА_3, що стверджується постановою приватного нотаріуса Чернівецького районного нотаріального округу Вінницької області від 25.01.2018 року за №25-02-31 (а.с. 20).

Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст.1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини та не припинились внаслідок його смерті.

Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності, яке є непорушним.

У встановлений законом шестимісячний термін в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_2 не зверталася, оскільки, перебувала на лікуванні в Могилів Подільській міській лікарні з 06.09.2010року по 12.10.2010року з діагнозом ХМХД шийно грудного відділу, нестабільний остеохондроз шийно грудного відділу з больовим синдромом, про що свідчить довідка лікуючого лікаря за №16 від 18.01.2019 року (а.с. 19).

Дані правовідносини регулюються ч.3 ст.1272 ЦК України, у відповідності до якої за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Під час збирання документі для оформлення спадкових прав після смерті матері ОСОБА_2 виявила розбіжності у правовстановлюючих документах. Так, в свідоцтві про народження ОСОБА_2 серії 1-АМ №175185, повторно виданому 27.08.2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану Чернівецького районного управління юстиції Вінницької області, мати записана як ОСОБА_6 (а.с. 12), крім того, в заповіті помилково записано дошлюбне прізвище ОСОБА_2 ОСОБА_3 (а.с.12).

Батьком ОСОБА_2 являється ОСОБА_7, про що свідчить свідоцтво про народження ОСОБА_2 серії 1-АМ №175185, повторно видане 27.08.2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану Чернівецького районного управління юстиції Вінницької області (а.с. 13)

Із свідоцтва про шлюб серії 1-АМ №082574, виданого 19.01.2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану по Могилів Подільському району Могилів Подільського міськрайонного управління юстиції Вінницької області, вбачається, що після реєстрації шлюбу 19.01.2010 року із ОСОБА_2 ОСОБА_8 ОСОБА_9 присвоєно прізвище ОСОБА_2 (а.с.14).

Факт родинних відносин між ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_8) підтверджується виписками з погосподарських книг по домоволодінню батька ОСОБА_2 ОСОБА_7 за період з 1955 року по 1976 роки, із яких вбачається, що дружиною голови двору записана ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3, а донькою ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 21-27).

Згідно довідки, виданої виконкомом Білянської сільської ради Чернівецького району Вінницької області від 14.12.2018 року за №766, ОСОБА_6,ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, є однією і тією ж самою особою (а.с. 6).

З показів свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вбачається, що ОСОБА_2 являється рідною донькою ОСОБА_3

Відповідно до ч.1 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до вимог ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Частиною 6 статті 81 ЦПК України встановлено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Позивачем відповідно до вимог ч.1 ст.81 ЦПК України належним чином доведено обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог щодо встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідачем визнаються позовні вимоги в повному обсязі на умовах, викладених в позовній заяві.

Встановлення факту родинних відносин має для ОСОБА_2 юридичне значення, оскільки необхідне їй для оформлення спадщини в нотаріальному порядку.

Вище викладене відповідно до ст.315 ч.1 п.1, ст.319 ЦПК України дає підстави суду для задоволення позову в частині встановлення факту родинних відносин.

Враховуючи в сукупності всі обставини справи, беручи до уваги докази, які одержані у встановленому законом порядку, а також те, що ОСОБА_2 пропущено встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин, суд з метою захисту її майнових прав, приходить до висновку про необхідність визначити додатковий строк терміном три місяці, який буде достатнім для подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

При винесенні рішення, суд керується статтею 13 ЦПК України, щодо розгляду судом справ в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.

На підставі ст.1272 ч.3 ЦК України, керуючись ст., ст.10, 11, 81, 197, 198, 200, 206 ч.4, 263 - 265, 315, 319 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов задоволити повністю.

Встановити, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає ІНФОРМАЦІЯ_2 Подільський Вінницької області, є рідною донькою ОСОБА_3, яка померла 09.04.2010 року.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3, яка померла 09.04.2010 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя: Л.П. Цимбалюк