Справа № 201/8885/19
Провадження № 2-п/2018/58/2019
УХВАЛА

17 жовтня 2019 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Федоріщева С.С.,

при секретарі Разумняк К.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі заяву Дніпровської міської ради про перегляд заочного рішення у цивільній справі №2-2690/07 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дніпропетровської міської ради про визнання угоди дійсною та визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська 03 серпня 2007 року було ухвалене вищезазначене заочне рішення, яким позов ОСОБА_3 було задоволено.

До суду 05 серпня 2019 року надійшла заява представника ДМР про перегляд заочного рішення від 03 серпня 2007 року у вказаній цивільній справі з посиланням на те, що обставини справи встановлені не в повному обсязі та його було неналежним чином повідомлено про дату та час розгляду справи.

Представник Дніпровської міської ради надав суду заяву, в якій заяву про перегляд заочного рішення підтримав, просив задовольнити.

Інші учасники процесу у судове засідання не з`явились, про день, час та дату розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суду не повідомили.

Статтею 287 ЦПК України передбачено, що заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК, стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

Розгляд заяви відбувався за правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу технічними засобами.

Розглянувши заяву, суд вважає її такою, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 224 ЦПК України, діючого на момент ухвалення заочного рішення 03 серпня 2007 року, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Згідно із матеріалами справи, 27 липня 2007 року представником відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_4 було подано до суду клопотання про розгляд справи без участі ОСОБА_2 та його представника, в якому також було зазначено, що останній визнає позовні вимоги.

Враховуючи наведене, слід дійти до висновку, що за своєю формою і змістом таке рішення не відноситься до заочного рішення, і суд прийшов помилкового висновку що це рішення заочне, так як останнє не відповідає вимогам ст. 224 ЦПК України.

Крім того, відповідно до протоколу судового засідання від 27 липня 2007 року (а.с. 44) у судове засідання 27 липня 2007 року з`явились: представник позивача та представник відповідача Дніпропетровської міської ради (довіреність від 29 січня 2007 року, а.с. 30). Про дату та час судового засідання (03 серпня 2007 року на 11 годину 30 хвилин) були повідомлені, про що свідчить розписка від 27 липня 2007 року (а.с. 45).

Враховуючи те, що відповідач був належним чином повідомлений про призначене у справі судове засідання, а також приймаючи до уваги те, що наведені відповідачем на цей час обставини можуть бути підставою для апеляційного оскарження оспорюваного рішення, суд вважає за необхідне заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 286-288 ЦПК України, -

УХВАЛИВ :

Заяву Дніпровської міської ради про перегляд заочного рішення у цивільній справі №2-2690/07 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Дніпропетровської міської ради про визнання угоди дійсною та визнання права власності залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню окремо від рішення у справі не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя С.С. Федоріщев