У Х В А Л А

18 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 666/3215/15-ц

провадження № 61-17579ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В. розглянув касаційну скаргу Акціонерного товариства «Комерційний Банк «Приват Банк» на постанову Херсонського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Комерційний Банк «Приват Банк» про захист прав споживача,

В С Т А Н О В И В :

У червні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (далі - ПАТ КБ «ПриватБанк») про захист прав споживача.

Позовна заява мотивована тим, що ним у ПАТ КБ «Приватбанк» у місті Севастополі було відкрито поточний розрахунковий та пенсійний рахунки. У зв`язку з окупацією Автономної Республіки Крим він змушений був переїхати проживати до міста Херсона. На даний час перебуває у скрутному матеріальному становищі, у зв`язку з чим неодноразово звертався до Херсонського відділення ПАТ КБ «ПриватБанк» з проханням повернути грошові кошти на розрахунковому рахунку та пенсійні заощадження, у чому йому було відмовлено. За останніми йому відомими даними на пенсійному рахунку (картка № НОМЕР_1 ) знаходилися кошти в розмірі 331,25 грн, на валютному розрахунковому рахунку (картка № НОМЕР_2 ) знаходилися кошти в розмірі 1 600,00 дол. США. Під час видачі вказаних банківських карт між ним та відповідачем окремі письмові договори не укладалися, анкету-заяву він заповнив безпосередньо у відділенні банку в одному екземплярі, який залишився у відповідача.

У зв`язку з наведеними обставинами просив зобов`язати ПАТ КБ «ПриватБанк» видати йому з пенсійного рахунку (картка № НОМЕР_1 ) грошові кошти в розмірі 331,25 грн, з розрахункового рахунку (картка № НОМЕР_2 ) грошові кошти в розмірі 1 600,00 дол. США, зобов`язати відповідача усунути перешкоди у користуванні та розпорядженні ним грошовими коштами, які знаходяться на вказаних рахунках в межах фактичного залишку коштів шляхом негайного розблокування зазначених рахунків.

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 04 грудня 2017 року, залишеним без змін постановою Апеляційного суду Херсонської області від 22 березня 2018 року, у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 червня 2019 року постанова Апеляційного суду Херсонської області від 22 березня 2018 року скасована, справа передана на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 04 грудня 2017 року в частині відмови у задоволенні вимог про зобов`язання усунути перешкоди у користуванні та розпорядженні грошовими коштами, які знаходяться на рахункам в межах фактичного залишку коштів шляхом негайного розблокування рахунків скасувати, ухвалити в цій частині нове рішення.

Зобов`язано Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» усунути перешкоди в користуванні та розпорядженні ОСОБА_1 грошовими коштами, що знаходяться: на пенсійному рахунку ОСОБА_1 (карта № НОМЕР_1 ) в межах фактичного залишку коштів шляхом розблокування пенсійного рахунку; на розрахунковому рахунку (карта № НОМЕР_2 ) в межах фактичного залишку коштів шляхом розблокування розрахункового рахунку.

У вересні 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга АТ КБ «ПриватБанк» на зазначене судове рішення, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, банк просить скасувати оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції, ухвалити нове рішення про відмову в позові.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною дев`ятою статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» передбачено, що у 2019 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць установлено в розмірі з 01 січня 2019 року (на час подання касаційної скарги) - 1 921 грн.

Предметом позову є зобов`язання відповідача видати йому з пенсійних рахунків грошові кошти в розмірі 331,25 грн та в розмірі 1 600,00 дол. США; зобов`язання відповідача усунути перешкоди у користуванні та розпорядженні позивачем грошовими коштами, які знаходяться на його рахунках в межах фактичного залишку коштів шляхом негайного розблокування зазначених рахунків.

Станом 01 січня 2018 долар за курсом валют НБУ становив - 2806, 72 за 100 дол США.

Ціна позову у даній справі станом 1 січня 2018 року становила 45238, 77 грн, що не перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1921*500 = 960 500).

Отже, ця справа не є справою з ціною позову, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Зазначена справа є незначної складності та не належить до виключень із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України розташована серед Загальних положень цього Кодексу, яка поширюється й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

При цьому Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства та незмінну судову практику у цій категорії справ.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню. Верховний Суд таких випадків також не встановив.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.

Зазначене відповідає Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. При цьому право на суд не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, і такі обмеження не можуть зашкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 36 рішення у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom) від 21 лютого 1975 року та пункт 27 рішення у справі «Пелевін проти України» від 20 травня 2010 року.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

З урахуванням наведеного, оскільки заявник подав касаційну скаргу на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини шостої статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Комерційний Банк «Приват Банк» на постанову Херсонського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Комерційний Банк «Приват Банк» про захист прав споживача, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявникові.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров