П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2019 року місто Київ

справа № 761/4427/19

апеляційне провадження № 22-ц/824/10465/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Головачова Я.В.,

суддів: Вербової І.М., Соколової В.В.,

за участю секретаря судового засідання Коцюрби Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Охоронне підприємство "Група Скіф", подану представником Шевченко Оленою Михайлівною, на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва у складі судді Фролової І.В. від 29 травня 2019 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Охоронне підприємство "Група Скіф" до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: державне підприємство "Сетам", про визнання договору недійсним та стягнення матеріальних збитків,

в с т а н о в и в :

У січні 2019 року ТОВ "Охоронне підприємство "Група Скіф" звернулося до суду з указаним позовом, посилаючись на те, що товариство є власником автомобіля Toyota Сamry, номер кузова НОМЕР_1 , державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , який був переданий в управління Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів на підставі ухвали Печерського районного суду міста Києва від 28 вересня 2017 року.

У подальшому 20 листопада 2017 року вказаний автомобіль був проданий на електронних торгах, переможцем яких став ОСОБА_2

28 листопада 2017 року між Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів та ОСОБА_2 укладено договір купівлі-продажу автомобіля Toyota Сamry, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 .

Посилаючись на те, що ТОВ "Охоронне підприємство "Група Скіф" не давало згоди на реалізацію свого майна на електронних торгах, просило суд визнати недійсним договір купівлі-продажу 28 листопада 2017 року, укладений між Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших

злочинів та ОСОБА_2 ; стягнути з Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів на користь позивача матеріальні збитки, заподіяні вчиненням недійсного договору купівлі-продажу від 28 листопада 2017 року в розмірі 535 027 грн. 74 коп.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 29 травня 2019 року позовну заяву ТОВ "Охоронне підприємство "Група Скіф" залишено без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статі 257 ЦПК України.

Судове рішення мотивоване тим, що в провадження Господарського суду міста Києва (справа № 910/169/18) перебуває справа між тими ж сторонами, про той же предмет і з тих самих підстав.

У поданій апеляційній скарзі ТОВ "Охоронне підприємство "Група Скіф", посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Скаржник зазначає, що суд неправомірно залишив позовну заяву без розгляду, оскільки позов, який перебував у Шевченківському районному суді міста Києва не є тотожним позову, що перебуває у провадженні Господарського суду міста Києва (справа № 910/169/18).

У відзиві на апеляційну скаргу Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів зазначає, що оскільки позивачем подано аналогічні позовні заяви до суду загальної юрисдикції та до господарського суду, висновок суду про залишення позову без розгляду є правильним.

Інші учасники справи відзив на апеляційну скаргу до суду не подали.

Представник Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів - Штуць Н.Г. заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, вважала, що ухвала суду постановлена з додержанням вимог закону.

Інші учасники справи в суд апеляційної інстанції не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином. З урахуванням положень частини 2 статі 372 ЦПК України їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Статтею 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 частини 2 цієї статі, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно статі 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статі 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

З метою надання більших можливостей доступу до судового захисту процесуальним законом встановлені альтернативні правила підсудності справ за вибором позивача.

Реалізація права вибору підсудності має разовий характер - погашає можливість повторної реалізації цього права у даній справі, тому суд відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав (пункт 3 частина 1 статі 186 ЦПК України). Прийняття до провадження тотожної справи з порушенням цієї норми процесуального права є підставою для залишення заяви без розгляду.

Тлумачення наведених процесуальних норм дає підстави для висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду, якщо у провадженні декількох судів саме цивільної юрисдикції є тотожні справи.

Як убачається з матеріалів справи, підставою для залишення позову ТОВ "Охоронне підприємство "Група Скіф" без розгляду, стала наявність аналогічної справи у провадження Господарського суду міста Києва (910/169/18) за позовом ТОВ "Охоронне підприємство "Група Скіф" до державного підприємства "Сетам" Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів про визнання недійсними електронних торгів та договорів купівлі-продажу.

Колегія суддів вважає, що такий висновок суд є помилковим, оскільки вказані справи підлягають розгляду за різними формами судочинства (господарським та цивільним), а тому тотожними вважатися не можуть.

Крім того, слід зазначити, що позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто коли позови повністю збігаються за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. Нетотожність хоча б одного із цих чинників не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору.

У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.

При визначенні підстави позову як елементу його змісту, суд повинен перевірити на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і закону, позивач просить про захист свого права.

З матеріалів справи убачається, що учасники у даній справі та справі 910/169/18 відрізняються, як і матеріально-правові вимоги, а отже висновок суду про тотожність позовів є помилковим.

Таким чином, судом допущено порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення незаконної ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і відповідно до частини 1 статі 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Охоронне підприємство "Група Скіф", подану представником ОСОБА_3 , задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 29 травня 2019 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо

до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Я.В. Головачов

Судді: І.М. Вербова

В.В. Соколова