УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.10.2019 Суддя Київського районного суду м. Харкова Бородіна Н.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про захист честі, гідності та стягнення моральної шкоди, -

встановив:

Позивач, ОСОБА_1 , звенувся у суд з позовом до відповідача, ОСОБА_2 , в якому просить суд зобов`язати відповідача публічно вибачитись переді мною за розповсюдження неправдивих відомостей, щ паплюжать мої честь і гідність, а також стягнути моральну шкоду в сумі 5000грн.

Ухвалою суду від 13.09.2019року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу час для усунення зазначених в ухвалі недоліків шляхом надання до суду протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали, доказів сплати судового збору в сумі 768,40 грн. за позовну вимогу майнового характеру та 768,40 грн. за позовну вимогу немайнового характеру ( реквізити містяться на сайті суду), а також належним чином оформлену позовну заяву ( примірник для суду та відповідача) із зазначенням обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються; зазначенням щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попереднім (орієнтовним) розрахунком суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; крім того надати відомості і щодо зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання (перебування) відповідача (копія паспорту тощо) або місцезнаходження майна відповідача чи за останнє відоме зареєстроване його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

На виконання ухвали без руху позивачем надано клопотання про відстрочення сплати судового збору, в якому просить відстрочити сплату судового збору враховуючи його майновий стан, оскільки перебуває на державній службі, має невелику заробітну плату та двох неповнолітніх дітей.

Відповідно до ч. 1ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено вичерпний перелік підстав для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору позивачем надано копії свідоцтв про народження двох дітей (матері у дітей різні), довідку про заробітну плату за 2018рік та копію декларації за 2018 рік.

Оскільки довідка про доходи та декларація надані за 2018року, а з позовом позивач звернувся 09.09.2019року, вказані документи не свідчать про скрутний майновий стан позивача на час звернення до суду. Крім того у наданій копії декларації у розділі інформації щодо членів сім`ї діти не зазначені, будь яких доказів того, що діти перебувають на утриманні позивача не надано.

Більш того, суд зазначає, що сам по собі факт наявності на утриманні неповнолітніх дітей не є підставою для відстрочення сплати судового збору оскільки необхідні інші умови, що передбачені переліком у ст.8 ЗУ «Про судовий збір».

У статті 129 Конституції Україниоднією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

У відповідності із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Креуз проти Польщі» (CASE OF KREUZ v. POLAND) (Заява N 28249/95) від 19.06.2001 року, суд констатував, що він ніколи не виключав можливості того, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Проте у цьому ж рішенні суд також наголошує, що положення пункту 1 статті 6 про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Відповідно Суд постановляє, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції.

Оскільки відстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком, заявлене клопотання позивачем не обґрунтовано та не доведено наявність підстав відстрочення сплати судового збору, суд вважає за необхідне в задоволенні клопотання відмовити.

Також позивачем надано уточнену позовну заяву, в якій крім іншого зазначає, що у позивача відсутні відомості щодо реєстрації відповідача, а тому в уточненому позові позивач зазначає адресу місця роботи відповідача ОСОБА_2 - ГУ ДСНС України в Харківській області,яке знаходиться за адресою м. Харків АДРЕСА_3 8.

Однак жодного доказу того, що відповідач працює у ГУ ДСНС України в Харківській області за адресою м. Харків вул. Шевченко,8 матеріали справи не містять. Більш того, до позову додано відповідь ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, згідно якої серед особового складу підрозділів ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_2 не значиться.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи що позивачем недоліки зазначені в ухвалі про залишення заяви без руху у строк встановлений судом не усунуті суд повертає позовну заяву.

Відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185, ст.260 ЦПК України,

ухвалив :

В задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Повернути позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про захист честі, гідності та стягнення моральної шкоди позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її підписання.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Бородіна Н.М.