Постанова

Іменем України

16 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 355/1211/15-ц

провадження № 61-2298св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Кузнєцова В. О.,

суддів: Жданової В. С. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Карпенко С. О., Стрільчука В. А.,

учасники справи:

позивач 1 - ОСОБА_1 ,

позивач 2 - ОСОБА_2 ,

позивач 3 - ОСОБА_3 ,

позивач 4 - ОСОБА_4 ,

позивач 5 - ОСОБА_5 ,

позивач 6 - ОСОБА_6 ,

позивач 7 - ОСОБА_7 ,

позивач 8 - ОСОБА_8 ,

позивач 9 - ОСОБА_9 ,

позивач 10 - ОСОБА_10 ,

позивач 11 - ОСОБА_11 ,

позивач 12 - ОСОБА_12 ,

позивач 13 - ОСОБА_13 ,

позивач 14 - ОСОБА_14

позивач 15 - ОСОБА_15 ,

позивач 16 - ОСОБА_16 ,

позивач 17 - ОСОБА_17 ,

позивач 18 - ОСОБА_18 ,

позивач 19 - ОСОБА_19 ,

позивач 20 - ОСОБА_20 ,

позивач 21 - ОСОБА_21 ,

відповідач 1 - житлово-будівельний кооператив «Перспектива 34/1»,

відповідач 2 - Реєстраційна служба Баришівського РУЮ Київської області,

третя особа 1 - товариство з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Фонд боргових зобов`язань»,

третя особа 2 - Баришівська селищна рада Київської області,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу житлово-будівельного кооперативу «Перспектива 34/1» на рішення Баришівського районного суду Київської області від 03 грудня 2015 року в складі судді Єременка В. М. та ухвалу апеляційного суду Київської області від 30 березня 2016 року в складі колегії суддів: Суханової Є. М., Сержанюка А. С., Журби С. О.,

ВСТАНОВИВ:

Підпунктом 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» передбачено, що касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2015 року позивачі звернулись до суду з позовом до житлово-будівельного кооперативу «Перспектива 34/1» (далі - ЖБК «Перспектива 34/1»), Реєстраційної служби Баришівського РУЮ Київської області, який в ході розгляду справи уточнили, та остаточно просили:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу гуртожитку по АДРЕСА_1 , укладений між сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю «Баришівське» (далі - СТОВ «Баришівське») та товариством з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Фонд боргових зобов`язань» (далі - ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань»), зареєстрований в реєстрі за № 1731, посвідчений 28 вересня 2012 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_24;

- визнати недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань» від 27 серпня 2013 року № 12, відповідно до якого житлове приміщення (гуртожиток) по АДРЕСА_1 у якості вступного внеску внесено до складу майна ЖБК «Перспектива 34/1»;

- визнати недійсним рішення загальних зборів членів ЖБК «Перспектива 34/1» від 30 вересня 2013 року № 6, відповідно до якого прийнято вступний внесок від ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань» у вигляді житлового приміщення (гуртожитку) по АДРЕСА_1 ;

- скасувати рішення державного реєстратора Реєстраційної служби Баришівського районного управління юстиції Київської області про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер: 11557010 від 12 березня2014 року, відповідно до якого за ЖБК «Перспектива 34/1» зареєстровано право власності на гуртожиток по АДРЕСА_1 ;

- скасувати свідоцтво про право власності на нерухоме майно, індексний номер: 18883678 від 12 березня 2014 року, що посвідчує право власності ЖБК «Перспектива 34/1» на гуртожиток, розташований по АДРЕСА_1 ;

- скасувати витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 18883911 від 12 березня 2014 року, що підтверджує державну реєстрацію за ЖБК «Перспектива 34/1» право власності на гуртожиток, розташований по АДРЕСА_1 .

Позов мотивовано тим, що позивачі зареєстровані та проживають в гуртожитку по АДРЕСА_1 .

Після надходження від ЖБК «Перспектива 34/1» пропозиції укласти договори найму житлового приміщенняпозивачам стало відомо про отримання вказаним кооперативом від ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань» житлового приміщення по АДРЕСА_1 в якості вступного внеску до складу майна.

ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань» отримало у власність від СТОВ «Баришівське» гуртожиток, де проживають позивачі, на підставі договору купівлі-продажу від 28 вересня 2012 року, який укладено з метою задоволення вимог іпотекодержателя, яким є публічне акціонерне товариство «Класикбанк» (далі - ПАТ «Класикбанк»).

В свою чергу, СТОВ «Баришівське» право власності на гуртожиток набуло на підставі рішення Баришівського районного суду Київської області від 13 грудня 2005 року.

Посилаючись на те, що СТОВ «Баришівське» незаконно набуло право власності на гуртожиток, а правочини з його відчуження нерухомості порушують гарантовані державою майнові права мешканців на приватизацію квартир (будинків) державного житлового фонду, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_22 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_23 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 просили задовольнити позовні вимоги.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Баришівського районного суду Київської області від 03 грудня 2015 року позов задоволено. Визнано недійсним договір купівлі-продажу гуртожитку по АДРЕСА_1 , укладений між СТОВ «Баришівське» та ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань», зареєстрований в реєстрі за № 1731, посвідчений 28 вересня 2012 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_24 Визнано недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань» від 27 серпня 2013 року № 12, відповідно до якого житлове приміщення (гуртожиток) по АДРЕСА_1 у якості вступного внеску внесено до складу майна ЖБК «Перспектива 34/1». Визнати недійсним рішення загальних зборів членів ЖБК «Перспектива 34/1» від 30 вересня 2013 року № 6, відповідно до якого прийнято вступний внесок від ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань» у вигляді житлового приміщення (гуртожитку) по АДРЕСА_1 . Скасовано рішення державного реєстратора Реєстраційної служби Баришівського районного управління юстиції Київської області про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер: 11557010 від 12 березня2014 року, відповідно до якого за ЖБК «Перспектива 34/1» зареєстровано право власності на гуртожиток по АДРЕСА_1 . Скасовано свідоцтво про право власності на нерухоме майно, індексний номер: 18883678 від 12 березня 2014 року, що посвідчує право власності ЖБК «Перспектива 34/1» на гуртожиток, розташований по АДРЕСА_1 . Скасовано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 18883911 від 12 березня 2014 року, що підтверджує державну реєстрацію за ЖБК «Перспектива 34/1» право власності на гуртожиток, розташований по АДРЕСА_1 .

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, врахував, що СТОВ «Баришівське» незаконно набуло право власності на гуртожиток, а також виходив з того, що останнє не мало права вчиняти дії щодо продажу вказаної нерухомості з огляду на мораторій відчуження гуртожитків, що є підставою для визнання недійсним договору купівлі-продажу від 28 вересня 2012 року, який укладений між СТОВ «Баришівське» та ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань», та задоволення інших позовних вимог.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції

Ухвалою апеляційного суду Київської області від 30 березня 2016 року апеляційну скаргу ЖБК «Перспектива 34/1» відхилено, рішення Баришівського районного суду Київської області від 03 грудня 2015 року залишено без змін.

Судове рішення апеляційного суду мотивоване тим, що висновки суду першої інстанції відповідають вимогам закону, обставини справи встановлені повно, а доводи апеляційної скарги не підтверджені належними та допустимими доказами і не спростовують висновків суду першої інстанції.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнення її доводів

У червні 2016 року ЖБК «Перспектива 34/1» звернулось до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ із касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову.

Касаційна скарга мотивована тим, що гуртожиток по АДРЕСА_1 перебував у власності КСП «Баришівське», тобто входив до громадського житлового фонду, а тому норми Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» до спірних правовідносин застосуванню не підлягають. Крім того, дія Закону України «Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків» також не поширюється на вказаний гуртожиток, який з 2005 року по 2015 роки перебував у приватній власності. Судами попередніх інстанцій порушено норми процесуального права, оскільки до участі у справі не залучено в якості відповідачів сторін договору купівлі-продажу від 28 вересня 2012 року, а саме: СТОВ «Баришівське», ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань» та ПАТ «Класикбанк».

Короткий зміст заперечень на касаційну скаргу та узагальнення їх доводів

У вересні 2016 року представник позивачів - адвокат Семиряко О. М. подав заперечення на касаційну скаргу ЖБК «Перспектива 34/1», у яких просить касаційну скаргу відхилити, а оскаржувані судові рішення - залишити без змін.

Заперечення мотивовані тим, що гуртожиток по АДРЕСА_1 підлягав безоплатній передачі у комунальну власність, а тому правочини, пов`язані з незаконним його відчуженням, повинні бути визнанні недійсними, що забезпечить право позивачів на приватизацію житла.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 липня 2016 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі і витребувано цивільну справу № 355/1211/15-ц з суду першої інстанції.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 08 листопада 2017 року справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_22 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_23 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 до ЖБК «Перспектива 34/1», Реєстраційної служби Баришівського районного управління юстиції Київської області, треті особи: ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань», Баришівська селищна рада Київської області, про визнання правочинів з відчуження гуртожитку недійсними, призначено до розгляду.

Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У січні 2018 року вказана справа передана до Верховного Суду.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частинами першою та другою статті 400 ЦПК України визначено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що позивачі зареєстровані по АДРЕСА_1 .

Рішенням Баришівського районного суду Київської області від 13 грудня 2005 року визнано за СТОВ «Баришівське» право власності, зокрема, на гуртожиток, що знаходиться АДРЕСА_1 .

Згідно договору купівлі-продажу від 28 вересня 2012 року, який укладений між СТОВ «Баришівське» (продавець), ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань» (покупець) та ПАТ «Класикбанк» (іпотекодержатель), сторони з метою задоволення вимог іпотекодержателя, вирішили звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання, у зв`язку з чим СТОВ «Баришівське» відчужило на користь ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань» нерухоме майно, а саме: гуртожиток по АДРЕСА_1 .

З протоколів від 27 серпня 2013 року № № 11, 12 загальних зборів учасників ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань» вбачається про прийняття учасниками товариства рішення про вступ до складу ЖБК «Перспектива 34/1» та здійснення вступного внеску у вигляді внесення майна, а саме: житлового приміщення, яке знаходиться по АДРЕСА_1 .

Відповідно до протоколу № 6 загальних зборів членів ЖБК «Перспектива 34/1» прийнято вступний внесок від ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань» у вигляді житлового приміщення (гуртожитку) по АДРЕСА_1 .

Рішенням апеляційного суду Київської області від 14 грудня 2015 року скасовано рішення Баришівського районного суду Київської області від 13 грудня 2005 року в частині задоволення позовних вимог про визнання за СТОВ «Баришівське» права власності на гуртожиток по АДРЕСА_1 та ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позову в цій частині.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог (пункти 2 і 3 частини другої статті 119 ЦПК України 2004 року тут і надалі в редакції, чинній на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій).

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи (частина друга статті 30 ЦПК України 2004 року).

Позов може бути пред`явлений до кількох відповідачів. Участь у справі кількох відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є їхні спільні права чи обов`язки; 2) права і обов`язки кількох відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права й обов`язки (стаття 32 ЦПК України 2004 року).

Позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою (частина друга статті 118 ЦПК України 2004 року).

Суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача (частина перша статті 33 ЦПК України 2004 року).

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Вказаний висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц, від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц та № 372/51/16-ц.

У справі, що переглядається, позивачами заявлені вимоги, зокрема, про визнання недійсним договору купівлі-продажу гуртожитку від 28 вересня 2012 року, укладений між СТОВ «Баришівське» та ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань», та про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань» від 27 серпня 2013 року № 12.

Втім позивачі визначили відповідачами ЖБК «Перспектива 34/1» та Реєстраційну службу Баришівського РУЮ Київської області, СТОВ «Баришівське» не залучено до участі у розгляді справи. ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань» брало участь у справі як третя особа, що не відповідає його процесуальному статусу, як учасника спірних матеріальних правовідносин, виходячи із змісту заявлених в суді першої інстанції позовних вимог.

Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

Враховуючи обсяг процесуальних прав та обов`язків, визначених статтями 3, 27 та 31 ЦПК України 2004 року, сторонами вважаються особи, які є учасниками спірного матеріального правовідношення. Ознаками сторін, які відрізняють їх від інших осіб, які беруть участь у справі (зокрема третіх осіб) є те, що сторони - це особи, між якими виник спір про право, який є предметом розгляду та вирішення судом, та на сторони поширюються усі наслідки судового рішення.

Згідно з частиною третьою статті 35 ЦПК України 2004 року треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права і обов`язки, встановлені статтею 27 ЦПК України 2004 року, та на них не поширюються права, передбачені статтею 31 ЦПК України 2004 року.

Суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, ухвалив рішення без першочергового з`ясування обставин, зокрема, чи стосується таке рішення прав та обов`язків СТОВ «Баришівське», яке не залучено до участі у розгляді справи, та ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань», яке залучено до участі у розгляді справи як третя особа, а не як співвідповідач, що має суттєве значення для розгляду цієї справи, та у випадку пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Крім того, відповідно до частини першої статті 3 ЦПК України 2004 року, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Проте суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, задовольняючи позовні вимоги, не зазначив, за захистом якого порушеного права позивачі звернулись до суду, не з`ясував чим порушені суб`єктивні права, свободи або інтереси позивачів, у чому вони полягають та коли сталися.

Враховуючи, що місцевий суд допустив порушення норм процесуального права, оскільки розглянув справу без визначення позивачами належного суб`єктного складу співвідповідачів, не встановив чи впливає ухвалене у справі рішення на права та обов`язки СТОВ «Баришівське», третьої особи ТОВ «ФК «Фонд боргових зобов`язань» і чим порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси позивачів, колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду приходить до висновку, що рішення суду про задоволення позовних вимог є передчасним, а тому підлягає скасуванню.

Оскільки відповідно до статті 400 ЦПК України у Верховного Суду відсутні процесуальні можливості з`ясувати дійсні обставини справи та оцінити докази, які не були досліджені судами попередніх інстанцій, колегія суддів приходить до висновку про направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо: суд не дослідив зібрані у справі докази; або суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів, або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; або суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів. Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом. У всіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.

Отже, рішення суду першої інстанції та ухвала апеляційного суду підлягають скасуванню з направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції відповідно до вимог статті 411 ЦПК України.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну житлово-будівельного кооперативу «Перспектива 34/1» задовольнити частково.

Рішення Баришівського районного суду Київської області від 03 грудня 2015 року та ухвалу апеляційного суду Київської області від 30 березня 2016 року скасувати, справу передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення.

З моменту прийняття постанови судом касаційної інстанції скасовані рішення судів першої та апеляційної інстанцій втрачають законну силу.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. О. Кузнєцов

Судді : В. С. Жданова

В. М. Ігнатенко

С. О. Карпенко

В. А. Стрільчук