Справа № 216/5622/18
Номер провадження 2/216/820/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2019 року м. Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого - судді Бондарєвої О.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Городнічевої Т.О.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду № 5 цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, комунального підприємства «Телерадіокомпанія «Рудана» Криворізької міської ради, про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_4, комунального підприємства «Телерадіокомпанія «Рудана» Криворізької міської ради, про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації.

Під час проведення підготовчого судового засідання представник позивача ОСОБА_1 заявила клопотання про призначення судової психолого-лінгвістичної експертизи, оскільки відповідач заперечує, що поширені вислови є твердженням про факти і наполягає на застосуванні правового режиму оціночних суджень. На розгляд та вирішення експерта поставити наступні питання: «чи містить інтервю (відеовиступ) ОСОБА_4 негативну інформацію стосовно ОСОБА_3?; чи інформує інтервю (відеовиступ) ОСОБА_4 негативне сприйняття у глядачів стосовно ОСОБА_3?; чи впливають відеоматеріали негативно на морально-психологічне благополуччя ОСОБА_3? Проведення психолого-лінгвістичної експертизи доручити фахівцю у відповідній галузі знань, спеціалісту-психологу ОСОБА_5

Відповідач ОСОБА_4 в підготовче судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, до суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги не визнав та просив відмовити в задоволенні позову.

Представник відповідача КП «Телерадіокомпанія «Рудана» КМР ОСОБА_2 у підготовчому судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, оскільки в матеріалах справи достатня кількість доказів щодо предмета позову на підставі яких можливо ухвали законне та обґрунтоване рішення.

Суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Процесуальними джерелами доказів є пояснення сторін, третіх осіб, їх представників, показання свідків, письмові докази, речові докази, зокрема звуко- і відеозаписи, висновки експертів.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно з ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для зясування обставин справи, що мають істотне значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо та сторонами не надані відповідні висновки експерта із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судовою експертизою є дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Згідно з положеннями пунктів 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 р. № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» звернута увага судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з'ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

З аналізу викладеного вбачається, що призначення судової експертизи можливе лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно з п. 19 Постанови Пленуму ВС України 27.02.2009 N 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Відповідно до ч. 2 ст. 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Отже віднесення питання чи є висловлювання фактичним твердженням чи оціночним судженням, а також чи є інформація негативного характеру та/або має образливий характер, висловлена вона в брутальній, принизливій чи непристойній формі покладається на суд під час вирішення спору. Вказане свідчить про те, що питання, які представник позивача просить поставити на вирішення спеціаліста-психолога не потребують спеціальних знань, та відповідно відсутні підстави для проведення судової експертизи. В той же час згідно зі ст.ст. 102, 106 ЦПК України позивач не позбавлений можливості подати висновок експерта складений на його замовлення.

Керуючись ст.ст. 102-106 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 про призначення судової психолого-лінгвістичної експертизи відмовити.

Ухвала самостійному оскарженню не підлягає.

Суддя: О.І. Бондарєва