ЄУН №389/404/19
Провадження №2/389/98/19
У Х В А Л А

19 березня 2019 року м.Знамянка

Суддя Знамянського міськрайонного суду Кіровоградської області Ткаченко Б.Б., розглянувши матеріали позову Знамянської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Кіровоградського обласного центру зайнятості до ОСОБА_1 про стягнення незаконно отриманої допомоги по безробіттю,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор в інтересах держави в особі Кіровоградського обласного центру зайнятості звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення незаконно отриманої допомоги по безробіттю.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі суддею встановлено, що предявлена позовна заява підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

Згідно з ч.4 ст.175 ЦПК України у разі предявлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Відповідно до ч.4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Згідно пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

У частині третій статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Тлумачення частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: (а) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; (б) у разі відсутності такого органу.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Згідно з частиною четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобовязаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного субєкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому субєкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Аналогічні висновки зроблені в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 25 квітня 2018 року у справі № 806/1000/17, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 червня 2018 року у справі № 687/379/17, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 31 жовтня 2018 року у справі № 911/360/17.

Проте всупереч зазначеному в позовній заяві прокурором не обґрунтовано наявність виключного випадку для подання позову керівником Знамянської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Кіровоградського обласного центру зайнятості, зокрема не зясовано та не зазначено з яких причин Кіровоградський обласний центр зайнятості не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження щодо захисту інтересів держави, чи існують обєктивні перешкоди для самостійного його звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених цивільним процесуальним законодавством, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати строк для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Знамянської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Кіровоградського обласного центру зайнятості до ОСОБА_1 про стягнення незаконно отриманої допомоги по безробіттю залишити без руху.

Надати керівнику Знамянської місцевої прокуратури строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Роз'яснити, що у разі невиконання вказаних вимог у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Знамянського міськрайонного суду

Кіровоградської області ОСОБА_2