Справа №705/4620/19
2/705/2286/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2019 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

В вересні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою про розірвання шлюбу. В якості відповідача в позові вказана ОСОБА_2 .

В позові ставиться питання:

«…1. Розірвати шлюб між мною та ОСОБА_2 (зареєстровано шлюб Центральним відділом ДРШ Головного Управління юстиції у м.Києві від 26.07.2013р. (Свідоцтво про одруження загублено))…».

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

З урахуванням цих норм правом звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) праві та вплив на правопорушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів закріплений в ст.16 ЦК України.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

01 жовтня 2019р. ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Мазуренко Ю.В. позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбубуло залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків «…протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали…» (пред`явлена позовна заява підлягала залишенню без руху, оскільки була подана з порушенням вимог ст. 175,177 ЦПК України та в ухвалі від 01.10.2019 р. були вказані відповідні недоліки, які необхідно було усунути позивачу у встановлені строки).

Копію вказаної ухвали за вих. № 19494 від 02.10.2019 року було направлено на адресу позивача для її виконання.

Рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 841, яке було направлено на адресу позивача ОСОБА_1 , повернулося 10.10.2019р. на адресу суду з відміткою про вручення.

Одночасно, в ухвалі судді Уманського міськрайонного суду від 01.10.2019 р. вказувалося, що в позовній заяві не дотримані в повному обсязі пункт 5 частини 3 статті 175 ЦПК України, які відповідно передбачають, що позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В порушення п. п. 6, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем у позовній заяві не зазначені відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Пунктом 9 частини 3 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи.

Також в позовній заяві, що стосується вище вказаних позовних вимог (з врахування особливостей предмету та підстав позову) не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини. До матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 не було долучено долучено оригіналу свідоцтва про реєстрацію шлюбу між позивачем та відповідачем.

Відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21.12.2007р., оскільки розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди згідно з вимогами ЦПК повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування.

До заяви додаються: оригінал свідоцтва про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог.

Всупереч вимог чинного законодавства в матеріалах справи відсутній оригінал свідоцтва про шлюбу. У справах про розірвання шлюбу обов`язковою умовою, є надання суду оригіналу свідоцтва про укладення шлюбу. При цьому, позивач у прохальній частині позову зазначив, що «…свідоцтво про одруження загублено…».

Станом на 21.10.2019 р. недоліки не були усунуті.

При цьому, в Уманському міськрайонному суді Черкаської області склалася критична кадрова ситуація, що стосується працюючих суддів, яка тривалий період часу не знаходить свого вирішення та призводить до значної перезавантаженості працюючих суддів і тому справи призначаються з урахуванням навантаженості та категорії справи (тобто справи призначаються з періодичністю, яка об`єктивно обумовлена кількістю справ, що перебувають в провадженні судді).

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Елементом права на справедливий судовий розгляд є право на доступ до суду. Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це право не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу до суду потребує регулювання з боку держави. Для такого регулювання Держави-учасниці Конвенції мають певну свободу розсуду, але застосовані ними обмеження не повинні звужувати чи не применшувати можливості доступу до суду в такий спосіб або настільки, що нівелюється сама сутність цього права (mutatis mutandis рішення у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адамс ІІ проти Німеччини» («Prince Hans-Adam II Of Liechtenstein v. Germany») від 12 липня 2001 року, заява № 42527/98, § 44).

Європейський суд з прав людини зазначив, якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,- визнати неподаною та повернути позивачеві.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.В. Мазуренко