КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2019 року м. Київ

Єдиний унікальний номер справи № 753/21846/18

Апеляційне провадження 22-ц/824/11477/2019

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Іванченка М.М.

суддів: Желепи О.В., Музичко С.Г.

при секретарі: Макаровій К.В.

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

за апеляційною скаргою ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1

на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва постановленого 30 травня 2019 року в приміщенні суду під головуванням судді Сирбул О.Ф.,-

В С Т А Н О В И В:

15 вересня 2017 року позивач звернулася до суду із зазначеним вище позовом.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 30 травня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишено без розгляду.

Не погоджуючись із судовим рішенням ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зазначає, що висновки суду першої інстанції не відповідають фактичним обставинам справи є незаконними та необґрунтованими, ухвалені з порушеннями норм чинного процесуального законодавства. Так, зокрема вказує, що суд першої інстанції не надав належної оцінки заяві, яка міститься в матеріалах справи, в якій позивач просив розглядати справу у його відсутність.

Сторони в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Від сторони позивача надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутності та його представника.

З урахуванням викладеного та у відповідності до ч.2 ст.372 ЦПК України, апеляційний суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності осіб, що не з`явились.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи оскаржувану ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції положеннями ч.5 ст.233 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, та вказував, що позивач повторно не з`явився у судове засідання, докази, які підтвердили поважні причини неявки позивача до суду в матеріалах справи відсутні, позивач не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність, в той же час проведення судового розгляду справи буз участі позивача на думку суду суперечить положенням цивільного процесуального законодавства, оскільки позивач протягом усього часу розгляду справи має право збільшити або зменшити позовні вимоги, відмовитись від позову, досягнути примирення, розпоряджаючись своїми процесуальними правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, так і сторонами їх прав, а тому суд вважав, що оскільки відповідно цивільного процесуального законодавства повторна неявка позивача в судове засідання є підставою для залишення позову без розгляду.

Проте апеляційний суд з таким висновком суду погодитись не може з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи, 30 жовтня 2018 року позивач звернувся до Київського апеляційного суду з проханням визначити підсудність матеріалам позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 2 листопада 2018 року визначено підсудність матеріалам позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за Дарницьким районним судом м. Києва.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 8 листопада 2018 року, визначено склад суду головуючого суддю Даниленка В.В.

14 листопада 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду із заявою, в якій вказував на те, що він підтримує свою подану позовну заяву, а також просив розглядати справу без участі позивача (а.с. 19).

23 січня 2019 року згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, у зв`язку із перебуванням судді Даниленко В.В. на тривалому лікарняному, справу перерозподілено на суддю Сирбул О.Ф.

28 лютого 2019 року Дарницьким районним судом м . Києва відкрито провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та призначено підготовче засідання по справі на 29 березня 2019 року на 11 год..

Проте, згідно наявного в матеріалах справи конверту на ім`я ОСОБА_1 , останній не отримав судове повідомлення (а.с. 38)

29 березня 2019 року згідно протоколу судового засідання розгляд справи відкладено на 30 травня 2019 року на 09 год. 30 хв.

Позивача судовою повісткою про виклик до суду повідомлено про розгляд справи призначений на 30 травня 2019 року на 09 год. 30 хв., що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 41).

Пунктом 3 ч.1 ст.257 ЦПК України, відповідно до якої, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд вважає за необхідне зауважити таке.

Скориставшись своїм правом наданим ч.3 ст.211 ЦПК України позивач, ще 14 листопада 2018 року звернувся до Дарницького районного суду із заявою, в якій просив розглядати справу без його участі. Проте судом першої інстанції належним чином не перевірено наявні в матеріалах справи докази, що призвело до передчасного висновку суду про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду.

За наведених обставин, враховуючи, що висновок суду першої інстанції про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду є передчасним, а тому апеляційний суд вважає, що ухвала Дарницького районного суду міста Києва від 30 травня 2019 року, відповідно до ст. 379 ЦПК України, підлягає скасуванню з передачею справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 30 травня 2019 року- скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 21 жовтня 2019 року.

Головуючий суддя:

Судді: