Єдиний унікальний номер 234/8324/18 Номер провадження 22-ц/804/610/19
Номер провадження 22-ц/804/610/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2019 року Донецький апеляційний суд у складі:

судді-доповідача Халаджи О. В.

суддів: Азевича В. Б., Гапонова А. В.,

секретар Ротар Я. Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бахмут цивільну справу № 234/8324/18, за апеляційною скаргою ОСОБА_2, в інтересах якого діє ОСОБА_3 на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 04 грудня 2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про визнання рішення незаконним та усунення перешкод у користуванні (суддя Костюков Д. Г., повний текст рішення складено 07 грудня 2018 року),

В С Т А Н О В И В:

До Краматорського міського суду Донецької області звернувся ОСОБА_4 з позовом до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про визнання рішення незаконним та усунення перешкод у користуванні.

Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 04 грудня 2018 року в задоволені позовних вимог ОСОБА_4 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про визнання рішення незаконним та усунення перешкод у користуванні відмовлено в повному обсязі.

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_4, через свого представника ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій зазначив, що рішення суду, ухвалене з порушенням процесуального права, що призвело до неправильного застосуванням норм матеріального права. Наведені в рішенні норми права, які застосував суд першої інстанції для вирішення спірних відносин, полягають виключно в обов'язках споживача та його відповідальності за порушення. Жодних обов'язків постачальника електричної енергії, яким є відповідач, навіть не наведено, а тим більш не надано оцінки порушенням цих обов'язків та передбаченої законом відповідальності за це. Оцінюючи докази та аргументи сторін, суд першої інстанції не вирішив основне питання спору, з якого моменту та за яких умов споживач несе відповідальність та належний стан вузла обліку, який унеможливлює без обліковане споживання електричної енергії. Просив апеляційну скаргу задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати, та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Відзив на апеляційну скаргу від відповідача не надійшов.

У судовому засіданні ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_3, доводи апеляційної скарги підтримали та просили її задовольнити рішення суду першої інстанції скасувати та задовольнити позовні вимоги.

Представник АТ «Донецькі електромережі» у судове засідання не з'явився, був повідомлений належним чином.

Згідно із ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 11.04.2011 року, ОСОБА_4 є власником житлового будинку АДРЕСА_1.

Відповідно до свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок, ОСОБА_4 є власником житлового будинку АДРЕСА_2.

Як було встановлено, між позивачем та відповідачем був укладений договір про постачання електричної енергії до будинку АДРЕСА_2, а електричною енергією, яка поставляється у будинок АДРЕСА_1, позивач користується, тобто також є споживачем електричної енергії.

Таким чином, позивач є споживачем послуг з електричної енергії, що надає відповідач за обома його будинками.

12.05.2018 року представниками енергопостачальника за адресою АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 (обидва домоволодіння є власністю позивача) було виявлено та зафіксовано самовільне підключення електроустановок до електричної мережі (а.с. 13-15), про що було складено два акта.

Так, у домоволодінні АДРЕСА_1 було виявлено самовільне підключення електроустаткування, (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку, виявити яке представники постачальника електроенергії під час перевірки контрольного огляду приладів обліку не мали можливості. Підключення «фазного» та «нулевого» дротів навантаження які йшли поза межами приладів обліку електричної енергії через віделку на внутрішньо будинкову мережу для живлення токоприймачів. При відключенні автоматів після лічильника (запобіжників) диск лічильника не рухається, тоді як всі токоприймачі в будинку працюють. Місце підключення в розрив вводного дооблікового дрота на горищі цього житлового будинку, через розетку вставляється вилка «фаза» та «нуль» дрота загрузки, які йдуть поза межами приладу обліку на внутрішньо будинкову мережу.

Споживачу ОСОБА_4 виявлені порушення продемонстровані, проти факту розкрадання він не заперечував. Про виявлене порушення складено акт №218682 від 12.05.2018 року у присутності ОСОБА_4, в якому є його особистий підпис.

У домоволодінні АДРЕСА_2 було виявлено самовільне підключення електроустаткування, (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережи, яка не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку, виявити яке представники постачальника електроенергії під час перевірки контрольного огляду приладів обліку не мали можливості. Підключення «фазного» та «мулевого» дротів навантаження які йшли поза межами приладів обліку електричної енергії через віделку на внутрішньобудинкову мережу у гаражі, для живлення токоприймачів. При відключенні фазного АВ і ЗКУЕ та відключення фазного вимикача навантаження та нульового запобіжника в будинку, імпульси на лічильник не йдуть, прилад обліку не працює, тоді як всі токоприймачі в будинку працюють. Місце підключення в розрив вводного дооблікового дрота на горищі житлового будинку №61, господарем якого є також ОСОБА_4 Дроти навантаження, які йдуть через розетку в гараж за адресою АДРЕСА_2.

Споживачу ОСОБА_4 виявлені порушення продемонстровані, проти факту розкрадання він не заперечував. Про виявлене порушення складено акт №218683 від 12.05.2018 року у присутності ОСОБА_4, в якому є його особистий підпис.

Позивач ОСОБА_4, як при подачі позову до суду, так і в ході всього судового слідства проти факту виявлення порушень не заперечував.

Однак зазначав, що за обома адресами не проживав тривалий час, обидва будинки знаходились у користуванні інших осіб, а тому його вини у розкраданні електричної енергії не має. До того ж вважає, що при розрахунку збитків енергопостачальна організація безпідставно нарахувала йому збитки по порушенню, виявленому в буд. АДРЕСА_1 за три роки, тоді як саме з вини енергопостачальної організації, яка своєчасно не проводила перевірку, таке порушення не було зафіксовано раніше.

На підставі складених актів було проведено засідання комісії, на які ОСОБА_5 був запрошений, де було складено протокол №2194 від 17.05.2018 року по акту № 218682 та по акту №218683 про встановлення розкрадання електричної енергії ОСОБА_4

На підставі протоколу №2194 від 17.05.2018 року по акту № 218683 розраховано вартість недоотриманої електроенергії внаслідок порушення правил користування електричною енергією для населення, за ф. 2.7. методики, виходячи з кількості днів (44 дні) від дня останньої технічної перевірки 30.03.2018 року до дня виявлення порушення 12.05.2018 року, але не більше трьох років. Сума вартості недоотриманої енергії за адресою: АДРЕСА_2, за розрахунком становила 4299,66 гривень (а.с. 68).

На підставі протоколу №2194 від 17.05.2018 року по акту № 218682 розраховано вартість недоотриманої електроенергії внаслідок порушення правил користування електричною енергією для населення, за ф. 2.7. методики, виходячи з кількості днів (1095 днів) за три роки до дня виявлення порушення 12.05.2018 року, але не більше трьох років. Сума вартості недоотриманої енергії за адресою: АДРЕСА_1, за розрахунком становила 44163,52 гривень (а.с. 67).

Відмовляючи в задоволенні позивних вимог ОСОБА_4, суд першої інстанції вірно дійшов до висновку, що позивачем було порушено Правила користування електроенергією з боку ОСОБА_4, за двома адресами в будинках, власником яких є саме позивач.

Відповідно до ст.77 Закону України від 13.04.2017 року № 2019-VIII "Про ринок електричної енергії", який набрав чинності з 11 червня 2017 року, учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Аналогічні положення містяться і в статтях 26, 27 Закону України від 16.10.1997 року "Про електроенергетику".

Відповідно до п. 37 "Правил користування електричною енергією для населення", які затверджені постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року (з наступними змінами та доповненнями, які діяли на час виникнення спірних правовідносин) (далі ПКЕЕН), енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Відповідно до п.42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки.

Відповідно до п.48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку.

Відповідно до п.53 ПКЕЕН (в редакції постанов Кабінету Міністрів України від 17.07.2009 року № 731 та від 23.08.2016 року №591) у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією».

Згідно зі ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до п.6 п. 3.1. Методики, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, у тому числі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

Згідно з п. 3.2. Методики, вартість не облікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури.

Пунктом 3.5 Методики передбачено, що в разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою, зазначеною у пункті 2.7 Методики.

Порядок складання актів про порушення Правил визначено як пунктом 53 Правил так і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562 (зі змінами) (далі - Методика).

Відповідно до пп. 3.1 п. 3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН (1357-99-п) ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН (1357-99-п), та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН (1357-99-п), у тому числі:

5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Абзац 7 цього підпункту передбачає, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Отже, слід зазначити, що акт про порушення ПКЕЕН фіксує саме факт виявлення представником енергопостачальника порушення Правил, зокрема щодо самовільного підключення електроустановок певного споживача до електромереж, та має бути складений на споживача, який вчинив порушення цих Правил, а Методика визначає обсяг та вартість електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією саме за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Як вбачається з постанови Верховного Суду України від 6 червня 2011 року у справі №64цс11, підстави та порядок складання акту про порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі актів що засвідчують факти її розкрадання, врегульовано, зокрема п. 53 Правил користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України (далі Правила), 26 липня 1999 року №1357. Акт є лише фіксацією порушення, що було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання зазначених вище Правил.

Згідно зі ст. 57 ЦПК України такий акт є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст. 212 ЦПК України.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства.

Отже, об'єктом захисту є порушене, невизнане або оспорене правочи цивільний інтерес, саме вони є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст. 16 ЦК України.

Згідно з ч. 2 ст. 16 ЦК України до способів захисту цивільних прав та інтересів належать: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші особи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Зазначений перелік способів захисту не є вичерпним, а тому суд може застосувати інші способи захисту. За загальним правилом, у разі порушення цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного засобу захисту, який залежить від виду порушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов'язальних правовідносин.

Доводи апеляційної скарги стосовно того, що позивач не є фахівцем в галузі електрики не знайшли свого підтвредження, оскільки відповідно до договору № 110,64 від 11.10.2013 року, він був обізниний про правила та умови користування електроприладом, що підтверджується підписом ОСОБА_4 (а.с.45-48).

Доводи апеляційної скарги про те, що ОСОБА_4 в обох будинках не проживав, а тому його вини у виявлених правопорушеннях в нього не має також не заслуговують на увагу, оскільки згідно ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, шо йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно частин 4 та 5 ст. 319 ЦК України власність зобов'язує; власник не може використовувати право власності на шкоду іншим особам.

Енергопостачальна організація АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» здійснює поставку електричної енергії у відповідності до норм Правил користування електричною енергією для населення регулюються відносини між громадянами та енергопостачальниками.

Правила обов'язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Не заслуговують на увагу також доводи скаржника, що йому безпідставно нараховано збитки за адресою: АДРЕСА_1, саме за три роки, оскільки саме постачальна організація повинна робити перевірки поза облікового користування електричною енергією не рідше 6 місяців, оскільки такого обов'язку будь - якими нормативними актами не встановлено.

Дійсно не рідше ніж один раз на 6 місяців енергопостачальна організація повинна перевіряти прилади обліку електричної енергії.

У відповідності до п. 2.5 Методики, якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Д визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об'єкт до дати виявлення

порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки;

З матеріалів справи вбачається, що перевірка по АДРЕСА_1, за якою було виявлено порушення ПКЕЕн за Актом №218682 від 12.05.2018 року за період проведеного нарахування з 14.05.2015 року по 12.05.2018 року не проводилась (а. с. 77).

З матеріалів справи вбачається акт №784774 від 30.03.2018 року про проведення перевірки по АДРЕСА_2, і саме з цієї дати було проведено розрахунок заборгованості не облікованої спожитої електроенергії (а. с. 69).

Д - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення.

Так, відповідно до складених актів під час проведення контрольного огляду приладу обліку представники постачальника електричної енергії не мали можливості виявити при візуальному огляді безоблікове споживання електричної енергії, а тому розрахунок збитків вірно проводився за кількістю днів, з дня останньої перевірки, але не більше ніж за три роки.

Доводи, викладені в апеляційній скарзі, є безпідставними та не спростовують висновків суду першої інстанції.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції. Судом правильно застосовано норми матеріального та процесуального права, зроблені обґрунтовані висновки на підставі належним чином оцінених доказів, наданих сторонами

Враховуючи наведене, встановивши відсутність підстав для скасування оскаржуваного рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін.

Керуючись статтями 375, 382, 390 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, в інтересах якого діє ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Рішення Краматорського міського суду Донецької області від 04 грудня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач О. В. Халаджи

Судді: В. Б. Азевич

А. В. Гапонов.

Повний текст судового рішення виготовлено 25 березня 2019 року.

Суддя-доповідач О. В. Халаджи