Провадження № 2/263/2840/2019
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 жовтня 2019 року м. Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області Папаценко П.І., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів в якості компенсації,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області 16 жовтня 2019 року надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , в якій позивач просить суд стягнути з відповідача на її користь грошову суму у розмірі 75000 грн., в якості компенсації вартості Ѕ частки будинку АДРЕСА_1 .

Ознайомившись з вказаним позовом, слід прийти до висновку, що він підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

Позовна заява це офіційний документ, що відноситься до основного виду ділового мовлення. Крім чітко визначеного переліку необхідних відомостей, які мають бути в ній зазначені, вона має бути належним чином оформленою, мати доступний, зрозумілий та логічно послідовний виклад.

Пунктом 4 частини 3статті 175 ЦПК України передбачено, що саме в позовній заяві зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;).

В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Відповідно до ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

При цьому з витягу про державну реєстрацію прав за №35325027 вбачається, що житловий будинок АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_2

В ст. 364 ЦК України зазначено, що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання.

Отже, слід зазначити, що позивачем при поданні позовної заяви до суду вибрано невірний спосіб захисту порушених прав, оскільки стягнення грошової суми у розмірі 75000 грн., в якості компенсації вартості Ѕ частки будинку АДРЕСА_1 не допускається, оскільки відсутня згода ОСОБА_2 на виплату такої компенсації та окрім цього, не визначено за позивачем ОСОБА_4 право спільної часткової власності на вказаний будинок.

Таким чином, вбачається суперечливість між викладенням обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та їх змістом і тому зазначені суперечності підлягають усуненню, а позовні вимоги - конкретизації.

Крім того, згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 176 ЦПК України передбачено, що у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

В позовній заяві ОСОБА_5 зазначено ціну позову в сумі 75 000 грн.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з вищевикладеного суд не погоджується з даною цінною позову, оскільки вважає, що ринкова вартість будинку АДРЕСА_1 , значно перевищує вказану ціну позову. Тому суд вправі попередньо визначити судовий збір за вимоги майнового характеру у розмірі - 4000 грн., у зв`язку з чим, враховуючи, що позивачкм вже сплачений судовий збір в розмірі 768,40 грн., отже останній слід доплатити судовий збір у сумі 3231 грн. 60 коп. та на підтвердження чого надати суду оригінал платіжного документа, або надати суду документ, підтверджуючий дійсну вартість вказаного майна на час подання позову.

Відповідно до ст. 185 ЦК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, дану позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, у разі неусунення недоліків позовна заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Керуючись ст.ст. 175,185 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів в якості компенсації - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом 7 днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині.

У випадку невиконання ухвали позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: П.І.Папаценко