Донецький апеляційний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2019 року

м. Бахмут

Справа № 234/18840/18

Провадження № 22-ц/804/2690/19

Донецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Біляєвої О. М.,

суддів Будулуци М. С., Папоян В. В.,

за участю секретаря судового засідання Сергєєвої К. О.,

сторони:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Краматорського міського суду Донецької області у складі судді Сухоручко Ю. О. від 03 вересня 2019 року, постановлену в м. Краматорську,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2018 року ОСОБА_1 пред`явив позов до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальних збитків та моральної шкоди, заподіяних внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП).

Позов мотивований тим, що 16 серпня 2016 року близько 23 години 10 хвилин сталася дорожньо-транспортна пригода, винною особою визнаний ОСОБА_2 , що підтверджується постановою Краматорського міського суду від 17 січня 2017 року у справі № 234/13744/16-п.

Внаслідок ДТП автомобіль CITROEN, модель «С4», номерний знак НОМЕР_1 , який на праві власності належить позивачеві, отримав механічні пошкодження. Згідно з висновком автотоварознавчого дослідження № 16-267 від 03 вересня 2016 року розмір матеріального збитку складає 42 177 грн 56 коп.

Окрім цього, неправомірними діями ОСОБА_2 позивачеві завдана моральна шкода, оскільки він не міг користуватися транспортним засобом, були порушені його нормальні життєві зв`язки.

Посилаючись на ці обставини, ОСОБА_1 просив стягнути на його користь з ОСОБА_2 на відшкодування матеріальної шкоди 42 177 грн 56 коп. і моральної шкоди 10 000 грн 00 коп., а також понесені ним судові витрати, які складаються з судового збору 704 грн 80 коп. і витрат за проведення експертного дослідження 600 грн 00 коп.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 03 вересня 2019 року призначено у даній справі судову автотоварознавчу експертизу вартості ремонтно-відновлювальних робіт.

Ухвала мотивована тим, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, а саме: визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт, - необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

У вересні 2019 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій порушує питання про скасування ухвали з підстав порушення судом норм процесуального права і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги заявник зазначив, що у суду не було законних підстав для задоволення клопотання представника відповідача про призначення експертизи, оскільки призначення експертизи у даній справі не є обов`язковим, а позивач відповідно до вимог статті 106 ЦПК України подав суду звіт автотоварознавчого дослідження, який складений оцінювачем - автотоварознавцем Біленком А. В .

На думку заявника, незгода іншої сторони з розбіжностями щодо пошкоджень транспортного засобу, зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення та звіті про оцінку, не є підставою для призначення експертизи.

Окрім цього, звертає увагу, що у підготовчому провадженні відповідач або його представник не заявляли будь-яких клопотань, у тому числі щодо призначення експертизи; а у поданому клопотанні не посилаються на підстави поважності пропуску строку.

ОСОБА_2 , який 01 жовтня 2019 року отримав копію ухвали про відкриття апеляційного провадження одночасно з апеляційною скаргою, не скористався правом подати відзив на апеляційну скаргу.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені, що підтверджується повідомленням ОСОБА_1 в порядку, передбаченому ч. 2 ст. 1-1 Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції» та телефонограмою № 515 від 17.10.2019; рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Окрім цього, в апеляційній скарзі ОСОБА_1 просив переглянути справу за його відсутності (ас. 118, 139, 140, 141). Отже, відповідно до вимог частини другої статті 372 ЦПК України неявка учасників справи не перешкоджає розгляду справи.

Перевіривши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, колегія суддів дійшла таких висновків.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною першою статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

З огляду на матеріали справи, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про відшкодування шкоди, у тому числі майнової, завданої пошкодженням транспортного засобу внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 22 грудня 2018 року відкрито провадження у справі, підготовче судове засідання призначено на 11 січня 2019 року (ас. 45).

З матеріалів справи вбачається, що 08 лютого 2019 року адвокат Дейнека О. І. подав в інтересах відповідача відзив на позовну заяву ОСОБА_1 , в якому, крім іншого, не погоджувався з розміром майнової шкоди, зазначеним позивачем і визначеним спеціалістом, та посилався на те, що звіт автотоварознавчого дослідження не є належним, допустимим і достовірним доказом (ас. 50-51).

Відповідно до протоколу підготовчого судового засідання Краматорського міського суду від 11 лютого 2019 року сторонам були роз`яснені їх права та розглянуті клопотання.

З огляду на протокол судового засідання від 15 травня 2019 року, перед початком слухання справи по суті, сторонам були роз`яснені їх права. Після з`ясування всіх обставин справи та перевірки їх доказами представник ОСОБА_2 - адвокат Дейнека О. І. заявляв клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи. Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 . проти заявленого клопотання заперечувала.

Судове засідання відкладено для належного оформлення клопотання (ас. 84-85).

Відповідно до пунктів 5, 8 і 10 частини другої статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд: 5) може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; 8) вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; 10) вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Згідно з частиною першою статті 222 ЦПК України, головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

За правилом частин першої і третьої статті 241 ЦПК України після з`ясування всіх обставин справи та перевірки їх доказами головуючий надає сторонам та іншим учасникам справи можливість дати додаткові пояснення, які можуть доповнити матеріали справи. Вислухавши додаткові пояснення і вирішивши заявлені при цьому клопотання учасників справи, суд постановляє ухвалу про закінчення з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами і переходить до судових дебатів.

Згідно з матеріалами справи, клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи було заявлено після з`ясування всіх обставин справи та перевірки їх доказами.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (ст. 1 Закону України від 25.02.1994 № 4038-XII "Про судову експертизу" (із змінами та доповненнями)).

Частиною першою статті 103 ЦПК України визначено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити, зокрема, характер і ступінь ушкодження здоров`я (п. 1 ч.1 ст. 105 ЦПК України).

Задовольняючи клопотання та призначаючи експертизу у даній справі, суд першої інстанції керувався тим, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, а саме: визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт, - необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Аналізуючи дану статтю, слід зазначити, що судова експертиза, як один із засобів доказування, сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справ, постановленню законних і обґрунтованих судових рішень.

Окрім того, відповідно до положень ч. 2 ст. 116 ЦПК України призначення експертизи є способом забезпечення доказів.

Оскільки учасник справи, який заявив клопотання про призначення у даній справі судової автотоварознавчої експертизи, вважає, що наданий позивачем звіт № 16-267 автотоварознавчого дослідження від 03.09.2016 є необґрунтованим і викликає сумніви в його правильності; а одним із принципів цивільного судочинства є змагальність сторін, суд не має права позбавляти сторону у справі можливості довести таким чином обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх заперечень.

З огляду на викладене, наведені вище доводи апеляційної скарги не можуть бути підставою для скасування ухвали суду. Призначення експертизи не порушує права позивача, так як є способом доведення своїх вимог та заперечень учасниками справи.

Звертаючись до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою, ОСОБА_1 , крім іншого, зазначив, що на підтвердження позовних вимог ним наданий письмовий доказ - звіт № 16-267 автотоварознавчого дослідження від 03.09.2016, як передбачено ст. 106 ЦПК України.

Проте частинами першою, другою і п`ятою статті 106 ЦПК України визначено, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі - експертизи та дослідження) судовим експертам державних спеціалізованих науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України (далі - експертні установи) та атестованим судовим експертам, які не є працівниками державних спеціалізованих установ (далі - експерти), їх обов`язки, права та відповідальність, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів здійснюються у порядку, визначеному Кримінальним процесуальним, Цивільним процесуальним, Господарським процесуальним кодексами України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Кодексом адміністративного судочинства України, Митним кодексом України, Законами України "Про судову експертизу", "Про виконавче провадження", іншими нормативно-правовими актами з питань судово-експертної діяльності та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затверджено наказом Міністерства юстиції України 08.10.98 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02 січня 2013 року за № 1/22533.

Згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Відповідно до чинного законодавства для юридичних і фізичних осіб на договірних засадах експертами проводяться експертні дослідження, що потребують спеціальних знань та використання методів криміналістики і судової експертизи. Підставою для проведення експертизи у цивільному, господарському та адміністративному судочинствах є ухвала суду про призначення експертизи або договір з експертом чи експертною установою, укладений на замовлення учасника справи. Підставою для проведення експертного дослідження є договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовою заявою (листом) замовника (юридичної або фізичної особи), з обов`язковим зазначенням його реквізитів, з переліком питань, які підлягають розв`язанню, а також об`єктів, що надаються (підпункт 1.2.13 пункту 1.2, пункт 1.3, пункт 1.8 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень).

Відповідно до пункту 4.23 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень експертні дослідження виконуються в порядку, передбаченому для проведення експертиз. Хід і результати таких досліджень викладаються у висновку експертного дослідження. Висновок експертного дослідження складається за структурою і змістом висновку експерта, за такими винятками:

у вступній частині висновку зазначається, хто і коли звернувся до установи чи безпосередньо до експерта із замовленням про проведення дослідження;

опускається запис, який стосується відповідальності особи, що проводить дослідження, за надання завідомо неправдивого висновку.

Аналізуючи наведені норми, слід дійти висновку, що висновок експерта та висновок експертного дослідження не є тотожними поняттями, а тому не можна погодитись з доводами скарги про відсутність підстав для призначення судом експертизи з огляду на наданий позивачем звіт № 16-267 автотоварознавчого дослідження від 03.09.2016, складений оцінювачем - автотоварознавцем Біленком А. В.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа "Серявін та інші проти України", N 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Інші доводи апеляційної скарги також не спростовують висновки суду і на законність ухвали не впливають.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Викладене дає підстави для висновку, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст. 367, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. ст. 375, 382 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, ухвалу Краматорського міського суду від 03 вересня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач О. М. Біляєва

Судді М. С. Будулуци

В. В. Папоян

Дата складення судового рішення - 22 жовтня 2019 року

Суддя-доповідач О. М. Біляєва