ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
Справа № 676/6926/17
Провадження № 22-ц/4820/390/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2019 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Купельського А.В. (суддя-доповідач),

Янчук Т.О., Ярмолюка О.І.,

секретар судового засідання Шевчук Ю.Г.

за участю учасників справи: апелянта ОСОБА_4, його представника адвоката Гавюка Д.М., відповідача ОСОБА_6, її представника адвоката Шпака А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 6 грудня 2018 року (суддя Вдовичинський А.В.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про встановлення порядку користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в :

У грудні 2017 року ОСОБА_4, звертаючись до суду з вказаним позовом, зазначав, що на підставі рішення Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 20 квітня 2017 року проведено поділ майна відповідно до якого за ним визнано право власності на 1/2 частину будинковолодіння АДРЕСА_1, а також право власності на 1/2 чистину присадибної земельної ділянки площею 0,2500 га, яка знаходиться у в АДРЕСА_1.

Власником іншої 1/2 частки житлового будинку та земельної ділянки в АДРЕСА_1, є ОСОБА_6

Однак не дивлячись на те, що судом проведено поділ майна та визнано за позивачем право власності на 1/2 частину будинковолодіння він не може користуватися майном, оскільки там проживають родичі відповідача ОСОБА_6 - її мама та брат, які не допускають його в приміщення.

У зв'язку з цим позивач, уточнивши позовні вимоги, просив суд виділити йому в натурі 1/2 частину житлового будинку та надвірних будівель та споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1, а саме: приміщення в житловому будинку, позначені на плані під №1 - коридор загальною площею 4,5 кв. м та приміщення під №4 - житлової кімнати площею 23,0 кв. м, з господарських будівель - сарай (літ. Б) площею - 30,5 кв. м (зафарбованих на плані в червоний колір) відповідно до висновку експертизи №137Е-05/18. Також позивач просив суд стягнути з відповідача ОСОБА_6 на його користь витрати, пов'язані із зверненням до суду, а саме судовий збір в сумі 640 гривень, витрати на правову допомогу в сумі 9558 грн. 40 коп., також витрати з проведення будівельно-технічної експертизи в сумі - 7500 грн.

11 квітня 2018 року ухвалою суду першої інстанції у даній справі призначено будівельно-технічну експертизу на предмет визначення можливих варіантів розподілу між сторонами в натурі в частках по 1/2 частині кожному спірного житлового будинку та земельної ділянки.

Рішенням Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 6 грудня 2018 року позов задоволено частково.

Виділено ОСОБА_4 в натурі 1/2 частину житлового будинку та надвірних будівель і споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1, а саме: приміщення в житловому будинку: житлову кімнату площею 16,4 кв.м, кухню площею 8,7 кв.м; погріб кам'яний (літ.В) .

Виділено ОСОБА_6 в натурі 1/2 частину житлового будинку та надвірних будівель і споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1, а саме: приміщення в житловому будинку: житлову кімнату площею 23,0 кв.м, коридор площею 4,5 кв.м; сарай(літ.Б), площею забудови - 30,5 кв.м, вбиральня «Г» площею забудови - 1,1 кв.м.

Стягнуто з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_4 3379,00 грн. грошової компенсації.

Додатковим рішенням Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 19 грудня 2018 року вимоги ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про стягнення судових витрат по справі задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_4 745 грн. судового збору, 3750 грн. витрат за проведення судової будівельно-технічної експертизи, 5300,81 грн. витрат на правову допомогу.

22 грудня 2018 року ухвалою місцевого суду внесено виправлення описки у вступну та резолютивну частини рішення суду від 6 грудня 2018 року у даній справі, замінивши:

в абзаці другому резолютивної частини слова: «сарай (літ. Б), площею забудови - 30,5 кв. м» на «погріб кам'яний (літ. В)»;

в абзаці третьому резолютивної частини слова: «погріб кам'яний (літ. В)» на «сарай (літ. Б), площею забудови - 30,5 кв. м, вбиральня «Г» площею забудови - 1,1 кв. м».

Не погоджуючись з рішенням суду від 6 грудня 2018 року ОСОБА_4 в апеляційній скарзі просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити його вимоги в повному обсязі.

Вважає, що ухвалюючи рішення суд першої інстанції не дав належної оцінки доказам, які були подані позивачем, неповно встановив обставини, які мають значення для справи, та зробив висновки, які не відповідають обставинам справи, відповідно, постановив рішення з порушенням норм процесуального права.

Зазначає, що суд у мотивувальній частині не обґрунтував, чому не були задоволені вимоги позивача в повному обсязі, взяв до уваги і послався на доказ, який в силу ч. ч. 2, 4, 8 ст. 83 ЦПК України не був поданий (заявлений) у встановленому законом порядку, оскільки під час підготовчого провадження, так і до початку слухання справи відповідачем не було заявлено про допит свідків по справі, в тому числі, матері відповідача - ОСОБА_8, пояснення якої були прийняті судом та стали підставою незаконного рішення.

Також апелянт посилається на те, що виявивши допущені експертом в експертизі помилки суд зобов'язаний був викликати його в судове засідання для дачі відповідних пояснень і роз'яснень, а вже потім ухвалювати рішення.

На думку апелянта суд, виправляючи описку ухвалою від 22 грудня 2018 року, фактично частково змінив зміст судового рішення, що є недопустимим.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_6 просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги з підстав необґрунтованості. Вважає, що рішення Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 6 грудня 2018 року є законним та обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права. Як зазначає ОСОБА_6 в судовому засіданні було об'єктивно встановлено, що позивач не користувався спірним будинком, не проживав у ньому, не вів домашнього господарства та не проводив ремонтних робіт.

Допит свідка ОСОБА_8 проведений у відповідності до норм ЦПК України.

На думку відповідача надуманою є позиція апелянта про зміну рішення суду, оскільки ухвалою суду було виправлено описку у рішенні. Суд у своєму рішенні врахував саме описову частину експертизи та встановив, що експертом допущено технічну помилку у висновку.

Посилання апелянта в апеляційній скарзі на порушення судом лише норм процесуального права відповідач вважає безпідставними. Певне недотримання норм процесуального права при правильному застосуванні норм матеріального права не може бути підставою для скасування судового рішення.

Заслухавши доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, ознайомившись з доводами апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, і це підтверджується матеріалами справи, що рішенням Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 20 квітня 2017 року по справі №676/527/16-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про поділ спільного майна подружжя, яке набрало законної сили 25 липня 2017 року згідно рішення Апеляційного суду Хмельницької області, за ОСОБА_4 визнано право власності на 1/2 частину будинковолодіння АДРЕСА_1, який було сторонами як подружжям придбано 18 липня 2007 року згідно договору купівлі-продажу житлового будинку та оформлено на ОСОБА_6 - відповідача по справі (а. с. 4-9, 17-19).

Таким чином, сторони є співвласниками в рівних частках - по 1/2 частки в кожного вказаного будинковолодіння.

Будинковолодіння АДРЕСА_1 згідно технічного паспорту від 19 вересня 2017 року складається з: житлового будинку «А-1» загальною площею 52,6 кв.м, в т.ч. житлова - 39,4 кв.м, до складу якого входять - коридор площею 4,5 кв.м, житлова кімната площею 16,4 кв.м, кухня площею 8,7 кв.м, житлова кімната площею 23,0 кв.м; сарай «Б» площею 30,5 кв.м, погріб «В» площею 4,6 кв.м, вбиральня «Г» (а.с.10-13).

Згідно висновку проведеної по справі будівельно-технічної експертизи від 12 червня 2018 року №137Е-05/18 можливий єдиний варіант розподілу між сторонами в натурі в частках по Ѕ частини кожному житлового будинку АДРЕСА_1 (а. с. 70-102).

При його визначенні експертом враховано вимоги нормативних документів, ідеальні частки власників, фактичне планування житлового будинку, можливість влаштування прибудови (не вистачає 1,64 м2 нормативно необхідної площі для влаштування 2-х однокімнатних квартир), розміщення господарських приміщень на земельній ділянці та особливо наступну можливість поділу земельної ділянки.

Експертом визначено залишкову вартість приміщень будинку та господарських будівель і споруд: ж/будинок «А-І, а » - 88982,0 грн., в т.ч.: коридор площею 4,5 кв.м - 7613,0 грн., ж/кімната площею 16,4 кв.м - 27743,0 грн., кухня площею 8,7 кв.м - 14718,0 грн., ж/кімната площею 23,0 кв.м - 38908,0 грн.; сарай «Б» площею 30,5 кв.м - 29713,0 грн.; погріб «В» площею 30,0 кв.м - 28700,0 грн., вбиральня «Г» площею 1,1 кв.м - 1684,0 грн.

Згідно запропонованого експертом в дослідницькій частині експертизи варіанту поділу: одному співвласнику пропонується для виділу - приміщення житлової кімнати площею 16,4 кв.м, приміщення кухні -8,7кв.м, та господарська будівля погріб «В», площею забудови - 30,5 кв.м; іншому співвласнику пропонується для виділу - приміщення житлової кімнати площею 23 кв.м, та коридор площею 4,5 кв.м, та господарські будівлі сарай «Б» площею 30,5 кв.м та вбиральня площею 1,1 кв.м (а. с. 82-83).

Кожному із співвласників згідно ідеальних часток належить 1/2 частка ж/будинку, господарських будівель і споруд вартістю -74539,5 грн.

Згідно варіанту поділу житлового будинку, г/будівель і споруд вартість часток становить: загальна вартість приміщень житлового будинку, г/будівель і споруд, яка припадає одному співвласнику після поділу становить -71161,0 грн., що складає 47,7 %; загальна вартість приміщень житлового будинку, г/будівель і споруд, яка припадає другому співвласнику після поділу становить - 77918,0 грн., що складає 52,3 %; другому співвласнику сплатити грошову компенсацію в сумі - 3379,0грн.; першому співвласнику отримати грошову компенсацію в сумі - 3379,0 грн.

У висновку експертизи з питання поділу будинку експертом допущено помилку в переліку об'єктів, що пропонуються кожній стороні в порядку поділу, тому суд врахував запропоновані об'єкти, визначені в описовій частині експертизи, оскільки вони встановлені за вартістю, з врахуванням розміщення господарських приміщень на земельній ділянці.

Частково задовольняючи позов, суд виходив з того, що при обранні кожній із сторін частини будинку згідно із запропонованих експертом для поділу, суд врахував встановлений сторонами порядок користування будинком, врахував пояснення відповідача та його представника, що вона користується кімнатою площею 23 кв.м та коридором, взяв до уваги пояснення свідка ОСОБА_8, яка є матір'ю відповідача, проживає із нею в кімнаті площею 23 кв.м, зробили в ній ремонт, облаштували меблями, користуються коридором, в якому готують їжу, взяв до уваги надані відповідачем та її представником фотокартки будинку та його приміщень.

В зв'язку з цим, суд дійшов до висновку про часткове задоволення вимог позивача, що йому має відійти в результаті поділу в натурі 1/2 частина житлового будинку та надвірних будівель і споруд, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1, а саме: приміщення в житловому будинку: житлова кімнату площею 16,4 кв.м, кухня площею 8,7 кв.м; погріб кам'яний (літ.В) площею 30,0 кв.м. Інша частина будинку та господарських будівель і споруд, а саме: житлова кімната площею 23,0 кв.м, коридор площею 4,5 кв.м; сарай (літ.Б) площею забудови - 30,5 кв.м, вбиральня «Г» площею забудови - 1,1 кв.м - підлягають виділу в натурі відповідачу по справі.

Суд дійшов висновку, що за умов такого поділу з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення грошова компенсація 3379,00 грн. за відхилення від ідеальних часток.

З таким висновком погоджується Хмельницький апеляційний суд.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 356 ЦК України спільною частковою власністю є власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності.

Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле.

Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні.

Згідно ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Якщо виділ у натурі частки зі спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою.

Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання.

Відповідно до ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.

У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Виходячи з аналізу змісту норм ст. ст. 183, 358, 364 ЦК України можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності.

Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників.

Посилання апелянта на те, що суд у мотивувальній частині не обґрунтував, чому не були задоволені вимоги позивача в повному обсязі, зводяться до переоцінки доказів та незгоди заявника з висновками суду попередньої інстанції щодо їх оцінки і не можуть бути підставою для скасування рішення суду.

Доводи апеляційної скарги, що суд у рішенні взяв до уваги і послався на доказ (показання свідка ОСОБА_9.), який в силу ч. ч. 2, 4, 8 ст. 83 ЦПК України не був поданий (заявлений) у встановленому законом порядку, і пояснення свідка стали підставою незаконного рішення, є надуманими. Суд не позбавлений права на дослідження доказів поданих після закінчення підготовчого засідання.

Безпідставним є посилання апелянта на те, що виявивши допущені експертом в експертизі помилки суд зобов'язаний був викликати його в судове засідання для дачі відповідних пояснень і роз'яснень, а вже потім ухвалювати рішення. Так, відповідно до ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.

Порушення норм процесуального права, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 376 ЦПК України, може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Тому посилання ОСОБА_4, що суд, виправляючи описку ухвалою від 22 грудня 2018 року, фактично частково змінив зміст судового рішення, що є недопустимим, є безпідставним та не може слугувати підставою для скасування рішення суду першої інстанції. Вказаною ухвалою виправлено описку, допущену у вступній та резолютивній частинах рішення внаслідок виявленої помилки, допущеної експертом у висновку. Між тим, апелянт зазначену ухвалу не оскаржує.

Інші доводи апеляційної скарги, ретельно досліджені судом, висновків суду не спростовують і не дають підстав вважати, що судом допущені порушення матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення спору.

Оскільки рішення суду правильне, обґрунтоване, відповідає обставинам справи, постановлене з дотриманням вимог процесуального права, апеляційний суд не вбачає підстав для його скасування.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 374, 375, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, Хмельницький апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Рішення Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 6 грудня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного рішення.

Повне судове рішення складено 25 березня 2019 року.

Судді А.В. Купельський

Т.О. Янчук

О.І. Ярмолюк