Справа № 515/1643/17
Провадження № 2/515/98/19
Татарбунарський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

19 березня 2019 року Татарбунарський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Семенюк Л.А.

за участю секретаря Унгурян Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Татарбунари цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок незаконного знищення майна, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Татарбунарського районного суду Одеської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок незаконного знищення майна.

01 грудня 2017 року Татарбунарським районним судом Одеської області була винесена ухвала про відкриття провадження по справі та призначена до попереднього судового засідання на 11.12.2017 року на 14.00 годину (а.с.45) та повторно (через відсутність доказів належного повідомлення сторін) на 16 січня 2018 року на 10.00 годину.

Ухвало суду від 16.01.2018 року справу відкладено на 21 лютого 2018 року на 14.00 годину для надання можливості відповідачу ознайомитися з клопотанням, поданим представником позивачки ОСОБА_3 про призначення по справі судової будівельно-технічної та оціночної експертизи.

21 лютого 2018 року ухвалою суду призначено судово будівельно-технічну та оціночну експертизу (а.с.79-80).

18 липня 2018 року від Одеського науково-дослідного інституту судових експертних Міністерства юстиції України на адресу суду надійшло повідомлення про неможливість надання висновку за питаннями, викладеними в ухвалі суду від 21.02.2018 року через не надання позивачем додаткових матеріалів за клопотанням судового експерта (а.с.89-90).

Ухвалою Татарбунарського районного суду Одеської області від 20.07.2018 року провадження про справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок незаконного знищення майна відновлено та призначено до підготовчого судового розгляду на 21 листопада 2018 року на 13.30 годину (а.с.91).

В підготовче судове засідання, призначене на 21.11.2018 року, позивачка та її представник ОСОБА_3 не зявилися, хоча були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи (а.с.92-93), причини неявки суду не повідомили.

21 листопада 2018 року, за клопотання відповідача ОСОБА_2 підготовче судове засідання відкладено на іншу дату, в звязку з його хворобою (а.с.99). Справу відкладено на 28 січня 2019 року на 10.00 годину.

Позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 в підготовче судове засідання, призначене на 28 січня 2019 року повторно не зявились, причини неявки суду не повідомили, про день та час розгляду справи сповіщалися своєчасно та належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.а.с.100, 101). Заяв про розгляд справи без їх участі або про відкладення розгляду справи від позивача та її представника ОСОБА_3 на адресу суду не надходило.

Підготовче судове засідання повторно відкладено на 19 березня 2019 року на 10.00 годину.

19 березня 2019 року позивачка та її представник ОСОБА_3 в підготовче судове засідання повторно не зявились. Судові повістки, відповідно до вимог п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України, надсилалися позивачці за адресою її місця проживання, зазначеною нею в позові, однак конверт повернувся до суду з поміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.108). Разом з тим, від представника позивача ОСОБА_3Ю.(а.с.107), повернулось повідомлення про вручення поштового відправлення, а саме судової повістки з викликом до суду на 19.03.2019 року, яке нею отримано 01.02.2019 року, при терміні дії довіреності від позивача до 18 лютого 2019 року включно (а.с.30).

В силу ч.5 ст.130 ЦПК України, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученим повістки і цій особі.

Тому, суд вважає позивача ОСОБА_1 належно повідомленою про день, час та місце слухання справи.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, судова повістка від нього повернулась до суду з поміткою:"за закінченням терміну зберігання" (а.с.109).

Згідно ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов'язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

Аналіз викладених вище обставин неодноразової неявки в підготовчі судові засідання позивача ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_3, яким було достовірно відомо про дати розгляду справи, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов'язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду заяви, що призвело до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті пред'явленого позову.

Неявка в суд останніх, є повторною, а тому суд розцінює такі їх дії як втрату зацікавленості в кінцевому результаті й переслідуванні мети - максимально сприяти у розгляді справи.

Внаслідок таких дій позивача та її представника, суд позбавлений змоги належним чином розглянути справу по суті у визначений законодавством України процесуальний строк.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справи є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа ОСОБА_4 проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, суд зазначає, що будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді цивільної справи, дотримання процесуальних строків.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу при розгляді даної справи не здійснюється.

Відповідно до ч.ч. 3, 5 ст. 128 ЦПК України, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик; судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як зазначає в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватись належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Отже, законом передбачено право суду залишити позовну заяву без розгляду за наявності таких умов у сукупності: заявника належним чином повідомлено про час і місце розгляду справи; заявник повторно не з'явився в судове засідання; від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Суд, перевіривши матеріали справи, вважає за необхідне залишити дану позовну заяву без розгляду, оскільки належним чином повідомлені позивач та її представник повторно не з'явилися в судове засідання без поважних причин, заяви про розгляд справи у їх відсутність не надали.

Виходячи з процесуальної зацікавленості позивача у розгляді поданого нею позову, вказані вище обставини свідчать про втрату інтересу позивача до вирішення справи, проте це не позбавляє її права повторно звернутись до суду з даною позовною заявою, як передбачено ч.2 ст.257 ЦПК України.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст.ст. 260, 261,353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок незаконного знищення майна - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області протягом п'ятнадцяти днів з дня її отримання.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Л.А.Семенюк