Справа №522/3127/19
Провадження №2/522/4796/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2019 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Домусчі Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Приморського районного суду м. Одеси із позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 відповідно якого просить стягнути з відповідачів солідарно суму заподіяної матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири, у розмірі 35954, суму заподіяної моральної шкоди у розмірі 10000 гривень та понесені судові витрати.

Позовна заява надійшла до судді 26.02.2019 року.

Суд звертає увагу на те, що станом на час вирішення питання про прийняття справи до провадження внаслідок автоматизованого розподілу до судді Домусчі Л.В. вже знаходиться приблизно 700 цивільних справ.

Із урахуванням надмірного навантаження, яке виходить за межі фізичних можливостей, недостатньою кількістю суддів (з 2013 року кількість суддів в цивільній палаті зменшилася з 16 до 8), щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ (без урахування тих суддів, які хворіють, перебувають у відрядженні, знаходяться у відпустці і т.п.), суд позбавлений можливості вирішити питання про прийняття справи та відкриття провадження по справі у строки, визначені процесуальним кодексом.

З 04.03.2019 року по 07.03.2019 року суддя перебувала у щорічній відпустці.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України визначає, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається з позовних вимог, позов містить вимоги майнового характеру, але судовий збір позивачем не сплачений.

Разом з позовною заявою позивачем заявлено клопотання, за яким просить відстрочити сплату судового збору за даним позовом.

Згідно з ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

При зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів для сплати судового збору. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Позивач, зазначає, що вона не може надати до суду документ, що підтверджує сплату судового збору, у звязку з тим, що є пенсіонером та отримаю пенсію за віком, у розмірі 2314,73 грн., інших доходів не отримує і не може себе фінансово забезпечити у повному обсязі. Позивач надала довідку Центрального обєднаного управління ПФУ в м. Одеса вих. №297 від 04.02.2019 року, відповідно якої підтверджено отримання пенсії у зазначеній сумі та відомості з державного реєстру фізичних платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків за період з 1 кварталу 2017 року по 3 квартал 2018 року №57193 від 01.02.2019 року. Проте, позивач не надала суду належних і допустимих доказів, щодо відсутності коштів на особових рахунках, та неможливості сплатити мінімальний розмір судового збору.

Відповідно договору купівлі-продажу квартири від 08.09.2009 року, зареєстрованого в реєстрі №1409 квартира №АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1

Згідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Підстави, які б передбачали відстрочення сплати судового збору через неплатоспроможність позивача, суду не надано, розмір судового збору необхідного до сплати не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача.

Таким чином, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні заяви позивача про відстрочку сплати судового збору.

Відповідно до ст.3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється, зокрема за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно ч.1 ст.4 Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з положеннями ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» - з 1 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу становить 1921,00 гривень.

Відповідно до п.1.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір за подання фізичною особою або фізичною особою підприємцем позовної заяви майнового характеру сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Таким чином, позивачу необхідно сплатити суму судового збору з урахуванням відповідних вимог законодавства у розмірі 768,40 грн. грн.

Так, відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, враховуючи відмову у задоволені відстрочки сплати судового збору, суддя залишає позовну заяву без руху, і надає позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів, з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, суд вбачає, що позивачу необхідно усунути недоліки заяви (необхідно сплатити судовий збір у розмірі 768,40 грн.). Заяву про усунення недоліків разом з долученими документами необхідно надати до Приморського районного суду м. Одеси через канцелярію суду.

Керуючись ст.ст.3, 136, 175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про відстрочку сплати судового збору по справі - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви строком у десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Розяснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк, виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 ЦПК України,сплатить суму судового збору, позовна заява буде вважається поданою в день первісного її подання до суду, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Домусчі Л.В.