07.10.2019 Справа № 363/4880/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2019 року Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючого судді Баличевої М.Б, секретаря Дехтяренко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Новопетрівська сільська рада Вишгородського району Київської області про розподіл будинку,-

ВСТАНОВИВ:

Уточнивши позовні вимоги, позивачі звернулися до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 , третя особа: Новопетрівська сільська рада Вишгородського району Київської області про розподіл будинку. В обґрунтування позовних вимог вказали, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом серія НВІ 005094 від 30.11.2016 року позивачі є власниками 2/3 частин по 1/3 частині за кожним житлового будинку АДРЕСА_1 , що розташований на земельній ділянці площею 0,09 га за цією ж адресою. Інша 1/3 частина вказаного будинку належить ОСОБА_3 Житловий будинок, в якому проживають позивачі, загальною площею 95,9 кв.м., житловою площею 63,5 кв.м., зазначений у технічному паспорті за планом під літерою «А», має при собі наступні будівлі та споруди, зазначені за планом літерами / номерами: господарській будівлі зблоковані «В», погріб під часиною будівлі «В/погр». Убиральня «Г», яма вигрібна «І», колодязь інженерних мереж «ІІ», огорожа «3,6,7». В даний час між позивачами та відповідачем склалися вкрай неприязні відносини, що перешкоджає нормальному користуванню спільним будинком. Про добровільне розподілення спірного будинку відповідач категорично не погоджується. На підставі викладеного, позивачі змушені звернутися до суду з вказаним позовом.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 16.01.2017 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 19.04.2018 року по цивільній справі призначено судово будівельно технічну експертизу, виконання якої доручено атестованому судовому експерту, члену Громадської ради при Міністерстві юстиції України, члену Всеукраїнської організації судових експертів «Союз експертів України» Черніну Я.О. Провадження у справі на час проведення експертизи було зупинено.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 03.12.2018 року провадження у справі поновлено.

Представник позивачів ОСОБА_4 в судовому засіданні уточнену позовну заяву підтримав повністю та просив її задовольнити з викладених у ній підстав. Пояснив, що позивачі бажають розподілити житловий будинок АДРЕСА_1 по варіанту № 1 експертизи, а по варіанту № 2 розподілити господарські будівлі та споруди.

Представник відповідача Вендзовська Т.О. в судовому засіданні заперечувала проти задоволення уточнених позовних вимог, просила відмовити у їх задоволенні, під час розгляду справи надавала письмовий відзив на позовну заяву. Пояснила, що надані експертом Голубенко І.М. варіанти поділу житлового будинку є умовними, реалізовуваність їх експертом не встановлювалась, суд також не має можливості оцінити їх здійсненність за відсутності відповідної проектно кошторисної документації, погодженої в установленому чинним законодавством України порядку, а можливість її розробки, в свою чергу, залежить від результатів обстеження всіх конструктивних елементів будинку, викладених у технічному висновку, який на даний момент також відсутній. Зважаючи на те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог, належними, допустимими та достатніми доказами, висновок експерта № 9306 від 27.05.2019 року не є достатнім доказом для прийняття судом рішення про поділ будинку за одним із запропонованих варіантів.

Представник третьої особи Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київської області у судове засідання не з`явився, на адресу суду надав клопотання про розгляд справи без його участі.

Допитаний дистанційно, в режимі відеоконференції атестований судовий експерт, член Громадської ради при Міністерстві юстиції України, член Всеукраїнської організації судових експертів «Союз експертів України» ОСОБА_5 Я.О. пояснив, що дійсно, ним був складений висновок № 46/28-18 за результатами проведеної судової будівельно технічної експертизи. Відповідно до проведених ним досліджень, ним був зроблений висновок про те, що без проведення перебудови, добудови, прибудови, переобладнання відповідно до часток співвласників (5/9, 2/9, 2/9) у будинку АДРЕСА_1 відсутня технічна можливість здійснити його поділ на три відокремлених, повністю ізольованих один від одного об`єкта нерухомого майна (окремі три квартири).

Допитаний в судовому засіданні експерт ОСОБА_6 пояснила, що дійсно за запитом адвоката Андрейко О.І. від 03.04.2019 року, вона складала висновок № 9306 від 27.05.2019 року за результатами проведення комісійної оціночно будівельної, будівельно технічної та земельно технічної експертизи. Вказала, що співвласник будинку АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 не повідомлялася про проведення експертизи. Доступ до вказаного будинку був наданий лише до частини позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . За візуальним обстеженням вказаного будинку, нею було встановлено, що можливо здійснити поділ будинку, однак сторонам по справі необхідно провести реконструкцію цього будинку. При виготовленні висновку за результатами проведення комісійної оціночно будівельної, будівельно технічної та земельно технічної експертизи експертом ОСОБА_7 І.М. брався за основу технічний паспорт на будинок, який був виготовлений у 2016 році.

Суд, вислухавши пояснення сторін, експерта ОСОБА_6 , дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що уточнені позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч.1, ч. 2, ч. 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_8 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , яка на день смерті була власником житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Спадщину після смерті ОСОБА_8 прийняв її син гр. ОСОБА_9 , шляхом сумісного проживання з ОСОБА_8 , але не оформив своїх спадкових прав.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_9 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 .

Після смерті ОСОБА_9 відкрилася спадщина на належне йому майно, зокрема на житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 прийняли спадщину після смерті ОСОБА_9 та на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 30.11.2016 року, є власниками по 2/9 частині за кожним, житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що належав померлій ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_8 , спадкоємцем якої був її син гр. ОСОБА_9 , який прийняв спадщину шляхом сумісного проживання, але не оформив своїх спадкових прав.

Відповідач ОСОБА_3 також прийняла спадщину після смерті ОСОБА_9 та є власником 5/9 частин житлового будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтв про право на спадщину за заповітом та за законом від 13 листопада 2016 року.

Вказані обставини підтверджуються долученими до матеріалів справи копіями спадкових справ № 234/2016 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_9 та № 252/2011 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_8 .

Відповідно до довідки Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київської області від 20.12.2016 року № 1844 за померлою ОСОБА_8 по АДРЕСА_1 перебувала в користуванні земельні ділянка площею 0,09 га з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, інформація була надана згідно земельно шнурової книги № 2187.

Відповідно до довідки Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київської області від 20.12.2016 року № 924, за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Згідно технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_1 , житловий будинок складається з тамбуру 1, передпокою 1-1, чотирьох житлових кімнат, а саме 1-2 площею 18,5 кв.м, 1-3 площею 22,4 кв.м, 1-4 площею 11,3 кв.м, 1-5 площею 11,3 кв.м, та котельні 1-6 та кухні «Г», яма вигрібну «І», колодязі інженерних мереж «ІІ», ворота № 3, огорожа № 6 та хвіртка № 7. Загальна площа житлового будинку складає 95,9 кв.м. житлова площа 63,5 кв.м.

З інвентаризаційної справи на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 вбачається, що загальна площа житлового будинку складає 95,9 кв.м. житлова площа 63,5 кв.м. Будинок складається з тамбуру 1, передпокою 1-1, чотирьох житлових кімнат, а саме 1-2 площею 18,5 кв.м, 1-3 площею 22,4 кв.м, 1-4 площею 11,3 кв.м, 1-5 площею 11,3 кв.м, та котельні 1-6 та кухні «Г», яма вигрібну «І», колодязі інженерних мереж «ІІ», ворота № 3, огорожа № 6 та хвіртка № 7.

Згідно акту про пожежу від 11 березня 2018 року Вишгородського районного відділу ГУ ДСНС України у Київській області в житловому будинку АДРЕСА_1 знищено покрівлю, речі, майно та побутову техніку в середині двох кімнат. Пошкоджено стіни та перекриття будинку.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 18.12.2018 року позовні вимоги ОСОБА_3 задоволені частково та встановлено порядок користування житловим будинком АДРЕСА_1 й надано в користування та володіння ОСОБА_3 житлові кімнати 1-3 площею 22,4 кв.м. та 1-4 площею 11,3 кв.м. з правом проходу через житлову кімнату 1-2. Приміщення 1 (тамбур), 1-1 (передпокій), 1-6 (котельня), 1-7 (кухня), а також надвірні споруди: господарські будівлі зблоковані «В», погріб під частиною будівлі «В/погр», убиральню «Г», яму вигрібну «І», колодязі інженерних мереж «ІІ», ворота № 3, огорожу № НОМЕР_3 , хвіртку № НОМЕР_4 та земельну ділянку необхідну для обслуговування житлового будинку й прибудинкових споруд залишити в спільному користуванні співвласників. В частині позовних вимог щодо виділення в користування та володіння приміщень і споруд відмовлено. Усунено перешкоди ОСОБА_3 в користуванні вказаним вище й зобов`язано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 усунути перешкоди в користуванні ОСОБА_3 житловим будинком АДРЕСА_1 та господарськими спорудами й земельною ділянкою під ними в тому числі шляхом передачі комплекту ключів від замкнених дверей і замків згаданих приміщень та споруд.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 19.04.2018 року по цивільній справі призначено судово будівельно технічну експертизу, виконання якої доручено атестованому судовому експерту, члену Громадської ради при Міністерстві юстиції України, члену Всеукраїнської організації судових експертів «Союз експертів України» Черніну Я.О. Провадження у справі на час проведення експертизи було зупинено.

20 листопада 2018 року атестованим судовим експертом, членом Громадської ради при Міністерстві юстиції України, членом Всеукраїнської організації судових експертів «Союз експертів України» ОСОБА_12 був складений висновок № 46/28-18 за результатами проведеної судової будівельно технічної експертизи.

З вищевказаного висновку вбачається, що без проведення перебудови, добудови, прибудови, переобладнання відповідно до часток співвласників (5/9, 2/9, 2/9) у будинку АДРЕСА_1 відсутня технічна можливість здійснити його поділ на три відокремлених, повністю ізольованих один від одного об`єкта нерухомого майна (окремі три квартири), придатних для постійного проживання відповідно до вимог нормативно правових актів у галузі будівництва щодо забезпечення рівню комфорту, відповідного складу приміщень та інженерними системами (опалення, водопостачання, газо електрозабезпечення, водовідведення, вентиляція). Крім того, площа квартир для співвласників, що мають 2/9 частини у праві власності всього будинку буде на 8,7 кв.м. менше за встановлену нормативну площу 30,0 кв.м.

Технічна можливість автономно забезпечити кожну з трьох відокремлених частин (5/9, 2/9, 2/9) існуючого житлового будинку АДРЕСА_1 , повністю ізольовані один від одного об`єкта нерухомого майна (окремі три квартири) опалення, водопостачання, газо електрозабезпечення, водовідведення, вентиляція без проведення перебудов, переобладнання існуючих інженерних систем в цьому житловому будинку для кожної квартир та підведення зовнішніх мереж до них відсутня.

Згідно технічного паспорту від 25.04.2019 року на садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_1 , житловий будинок складається з житлового будинку під літ. «А», госпблоку під літ. «В», погрібу під літ. «під В», убиральні під літ. «Г», каналізаційна споруда «І», колодязь інженерних мереж «ІІ», огорожа «3,6,7». Загальна площа житлового будинку складає 68,5 кв.м. житлова площа 63,5 кв.м.

27 травня 2019 року судовими експертами Незалежного інституту судових експертиз Свістуновим І.С. та Голубенко І.М. був складений висновок № 9306 за результатами проведеної комісійної оціночно будівельної, будівельно технічної та земельно технічної експертизи на виконання адвокатського запиту ОСОБА_13 , відповідно до якого розподіл житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 68,5 кв.м. житловою площею 63,5 кв.м. можливий.

Однак, суд не приймає до уваги даний висновок судових експертів Незалежного інституту судових експертиз Свістунова І.С. та Голубенко І.М. № 9306, оскільки, експертами надано 4 варіанти поділу будинку, загальною площею 68,5 кв.м. та господарських будівель і споруд.

Однак, суд звертає увагу на те, що відповідачу, як і позивачам на праві спільної часткової власності належить будинок загальною плозею 95, 9 кв.м. з характеритиками, зазначеними в технічному паспорті на садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_1 , виготовленим 07 вересня 2016 року.

Натомість, експертом Голубенко І.М. запропоновано варіанти поділу будинку загальною площею 68, 5 кв.м., право власності на який не зареєстровано ні за позивачами, ні за відповідачем.

Таким чином, поділу підлягає житловий будинок загальною площею 95,9 кв.м., право власності на який зареєстровано за сторонами спору, у зв`язку з чим запропоновані варіанти поділу будинку загальною площею 68,5 кв.м. взагалі не можуть розглядатися судом, як варіанти поділу будинку, оскільки такий будинок не є об`єктом права власності сторін спору.

Відповідно до ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб

Норми ст. ст. 317, 319 ЦК України передбачають, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном, яке він здійснює на власний розсуд і усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Частиною 1 ст. 356 ЦК України передбачено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Згідно з положеннями ч. 2 ст.358 ЦК України, співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

У відповідності до ч.1 та ч.2 ст. 367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Пленум Верховного Суду України в п. 6 своєї постанови від 22.12.1995 року № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист приватної власності» роз`яснив, при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Так, відповідно до частини другої статті 364 ЦК України, якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.

Враховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 року № 1117 «Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для реєстрації прав на них».

Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією № 55.

Так, згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси.

З технічного паспорту на житловий будинок АДРЕСА_1 , який перебуває у спільній власності сторін, вбачається, що його конструктивні елементи, збудовані таким чином, що кожній із сторін (позивачам та відповідачу) не може бути виділено окремий будинок.

Про неможливість виділення окремого будинку (квартири) кожному із співвласників встановлено також висновком атестованого судового експерта, члена Громадської ради при Міністерстві юстиції України, члена Всеукраїнської організації судових експертів «Союз експертів України» ОСОБА_14 Я.О. № 46/28-18 від 20.11.2018 року за результатами проведеної судової будівельно технічної експертизи житлового будинку АДРЕСА_1 .

Відповідно до роз`яснень Міністерства з питань житлово-комунального господарства один будинок, відповідно до вимог ст. 183 ЦК України, відноситься до неподільних речей.

В роз`ясненнях Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, зокрема, зазначено, що при розгляді питання надання висновку щодо можливості поділу об`єкта нерухомого майна або виділу частини з об`єкта, слід звернути увагу на те, щоб об`єкт був подільний відповідно до ст. 183 ЦК України.

Виділ у натурі частки майна, що є у спільній частковій власності можливий лише за умови подільності одного об`єкта на два.

Якщо об`єкт нерухомого майна є неподільною річчю, виділ в натурі частки з такого об`єкта або поділ такого об`єкта не проводиться.

Поділу на самостійні об`єкти нерухомого майна можуть підлягати домоволодіння, які складаються з двох або більше садибних житлових будинків.

При цьому мають утворитися самостійні об`єкти нерухомого майна, до складу яких мають входити цілі садибні житлові будинки з допоміжними господарськими будівлями (або без таких).

Результатом поділу домоволодінь є створення самостійних окремих об`єктів - житлових будинків або домоволодінь.

Домоволодіннями вважаються об`єкти нерухомості, які складаються з двох або більше житлових будинків з господарськими будівлями або без таких, що розташовані на одній земельній ділянці за одною поштовою адресою.

Не допускається створення самостійних об`єктів нерухомого майна, якщо на земельній ділянці розташовано менше двох садибних житлових будинків.

Системний аналіз статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави для висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

Учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, тому суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання не співмірної шкоди господарському призначенню будівлі.

Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 1622/16834/12 (касаційне провадження № 61-4936св18).

Позивачі вважали за можливе здійснити поділ спірного будинку шляхом виділу житлової кімнати 1-1, 18,5 кв.м. вартістю 47 788 грн.; житлової кімнати 1-4, 11,3 кв.м. вартістю 29 190 грн.; тамбуру І, 5,0 кв.м., вартістю 12 916 грн.; всього по житловому будинку 34, АДРЕСА_2 кв.м., вартістю 89 894 грн. та господарських будівель та споруд огорода № АДРЕСА_3 , 10 72 м., вартістю 9 463 грн.; каналізаційна споруда І вартістю 3 677 грн.; кол. інж. Мереж ІІ вартістю 1608 грн., а всього по господарським будівлям та спорудам 14 748 грн., а загалом на 104 642 грн.

Проте, такий підхід призведе до порушення прав відповідача - іншого співвласника даного будинку, так як площа житлового будинку є недостатньою для влаштування трьох однокімнатних квартир для співвласників з частками 2/9, 2/9 та 5/9 частин.

При цьому, зведення у майбутньому жилої добудови, за умови отримання необхідних дозвільних документів та введення будівлі в експлуатацію у визначеному законом порядку, не позбавляє сторони звернутися з вимогою про поділ нерухомого майна.

Таким чином, якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (ч. 2 ст. 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою або якщо виділ частки будинку в натурі неможливий, суд вправі за заявленим про це позовом встановити порядок користування відособленими приміщеннями (квартирами, кімнатами) такого будинку. У цьому разі окремі підсобні приміщення (кухня, коридор тощо) можуть бути залишені в загальному користуванні учасників спільної часткової власності.

За таких обставин, уточнені позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не ґрунтуються на вимогах закону, а тому не можуть бути задоволені.

Також, згідно положень ст. 141 ЦПК України, оскільки судом відмовляється у задоволенні позову, підстави для стягнення з відповідача на користь позивачів витрат, пов`язаних зі розглядом справи відсутні.

Керуючись ст. ст.4, 10-13, 258-268, 354 ЦПК України, ст. ст. 183, 316, 317, 319, 356, 358, 364, 367, 379, 380, 382, ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні уточнених позовних вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Новопетрівська сільська рада Вишгородського району Київської області про розподіл будинку відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення через Вишгородський районний суд Київської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 17 жовтня 2019 року.

Головуючий: М.Б.Баличева