Постанова

Іменем України

09 жовтня 2019 року

м. Київ

справа №645/5655/16

провадження №61-43786св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Висоцької В. С. (суддя-доповідач),

суддів: Грушицького А. І., Литвиненко І. В., Сімоненко В. М., Фаловської І. М.,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом заступника керівника Харківської місцевої прокуратури №3 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу

Некрасова Н. А., про визнання спадщини відумерлою, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову апеляційного суду Харківської області від 02 серпня 2018 року у складі колегії суддів: Колтунової А. І., Кругової С. С., Пилипчук Н. П.,

учасники справи:

позивач - заступник керівника Харківської місцевої прокуратури №3 в інтересах держави в особі Харківської міської ради,

відповідач - ОСОБА_1 ,

треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу

Некрасова Н. А.

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

1. У листопаді 2016 року заступник керівника Харківської місцевої прокуратури №3, діючи в інтересах держави в особі Харківської міської ради, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Некрасова Н. А., у якому просив:

визнати спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 та

ОСОБА_5 та складається з квартири АДРЕСА_1 , відумерлою, визнати право власності на вказану квартиру за територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради;

витребувати зазначену квартиру від добросовісного набувача ОСОБА_1 на користь територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради.

2. Позовна заява мотивована тим, що 17 червня 2014 року

ОСОБА_3 набув у невстановлений в ході розслідування кримінального провадження спосіб підроблений документ - договір купівлі-продажу квартири від 26 травня 2014 року, укладений між ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бакумовою А. В. та зареєстрований в реєстрі нотаріальних дій за № 954.

3. На час укладення вказаного договору купівлі-продажу квартири

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 померли. ОСОБА_4

померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а ОСОБА_5 - ІНФОРМАЦІЯ_2.

4. Після смерті власників спірної квартири ОСОБА_3 набув завідомо підроблений нотаріально посвідчений договір купівлі-продажу спірної квартири від 26 травня 2014 року, укладений між ним та ОСОБА_6 .

5. 20 травня 2016 року ОСОБА_2 , діючи від імені ОСОБА_3 на підставі довіреності, відчужила вказану квартиру ОСОБА_1 шляхом укладення договору купівлі-продажу.

6. Вироком Фрунзенського районного суду м. Харкова від 04 липня

2016 року ОСОБА_3 визнано винним у скоєнні злочину за частиною четвертою статті 358 КК України (використання завідомо підробленого документу).

7. Незаконними діями по відчуженню спірної квартири завдано збитки державі в особі Харківської міської ради, оскільки на час смерті

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 будь-яка інша особа в квартирі не проживала, у встановленому законом порядку з заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався. Квартира мала перейти у власність Харківської міської ради як відумерла спадщина.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

8. Заочним рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова

від 27 вересня 2017 року у складі судді Сілантьєвої Е. Є. позов задоволено.

Визнано відумерлою спадщину, яка відкрилася після смерті

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та складається з квартири АДРЕСА_1 . Визнано за територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради право власності на дану квартиру. Витребувано квартиру від добросовісного набувача ОСОБА_1 на користь територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради.

9. Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що спірна квартира вибула з володіння Харківської міської ради, якій належить на підставі положень ЦК України про відумерлість спадщини, не з волі останньої, іншим шляхом, в зв`язку з чим наявні підстави для витребування вказаного майна у добросовісного набувача, яким є відповідач.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

10. Постановою апеляційного суду Харківської області від 02 серпня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Заочне рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 27 вересня 2017 року залишено без змін.

11. Постанова апеляційного суду мотивована тим, що Харківською міською радою, як органом, який згідно ЦК України, зобов`язаний прийняти у власність відумерле майно, а саме квартиру, та в інтересах якого пред`явлено позов, правомірно заявлено вимоги про витребування вказаного майна від відповідача.

12. Місцевий суд вважав, що в даному випадку належним способом захисту є звернення до суду з позовом про витребування майна у добросовісного набувача, а не з позовом про визнання договору про відчуження майна недійсним. В даному випадку, ОСОБА_1 не позбавлена можливості захистити порушені права шляхом пред`явлення позову до ОСОБА_3 .

Короткий зміст вимог касаційної скарги

13. У касаційній скарзі, ОСОБА_1 просить скасувати ухвалені у справі рішення та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

14. Доводи касаційної скарги зводяться до того, що прокурором не обґрунтовано та не доведено наявності правових підстав представництва інтересів Харківської міської ради. Прокуратура не уповноважена на подання позовної заяви з вимогою визнання спадщини відумерлою, такими повноваженнями наділені виключно органи місцевого самоврядування. Судом апеляційної інстанції не надано належної оцінки тому факту, що на час пред`явлення позову та ухвалення судового рішення добросовісним набувачем та власником квартири була ОСОБА_1 , право власності за якою на нерухоме майно було зареєстроване 12 травня 2016 року. Висновки суду про вибуття квартири із власності Харківської міської ради поза її волею є безпідставними, оскільки станом на час укладення договору-купівлі продажу Харківська міська рада не була власником квартири та їй не належить право витребування майна з чужого незаконного володіння.

15. Судом не враховано, що договір купівлі-продажу квартири, на підставі якого ОСОБА_1 набула права власності на квартиру не визнаний недійсним, державна реєстрація на право власності на квартиру у встановленому законом порядку не скасована.

Доводи інших учасників справи

16. Представник ОСОБА_1 подала пояснення на касаційну скаргу, з яких вбачається, що представник підтримує доводи касаційної скарги.

17. Інші учасники справи не скористалися правом подання до суду відзиву на касаційну скаргу, письмових заперечень щодо її вимог і змісту до суду не направили.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

18. Ухвалою Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року відкрито касаційне провадження у справі, справу витребувано з суду першої інстанції.

19. Ухвалою Верховного Суду від 17 квітня 2019 року справу призначено до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

20. Ухвалою Верховного Суду від 24 квітня 2019 року провадження у справі зупинено до перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду.

21. Ухвалою Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року провадження у справі поновлено.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Фактичні обставини справи, встановлені судами

22. Відповідач ОСОБА_1 придбала квартиру АДРЕСА_1 за договором купівлі-продажу квартири, посвідченим 20 травня 2016 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Некрасовою Н.А., зареєстрованим в реєстрі за № 301. Згідно вказаного договору квартиру відповідачем придбано у продавця ОСОБА_3 , якому вказана квартира належала на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 26 травня 2014 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу

Салигою Н.А. за реєстровим № 954.

23. Вироком Фрунзенського районного суду м. Харкова від 04 липня 2016 року встановлено, що ОСОБА_3 набув в невстановлений в ході розслідування спосіб підроблений документ, а саме договір купівлі-продажу від 26 травня 2014, укладений між ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бакумовою А.В., зареєстрований в реєстрі № 954. На час укладання вказаного договору ОСОБА_4 та ОСОБА_5 були померлими. Крім того, на ім`я ОСОБА_3 було зареєстроване право власності на квартиру на підставі іншої угоди, а саме договору купівлі-продажу, посвідченого 26 травня 2014 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Салигою Н.А., зареєстрованого в реєстрі за № 954. Зазначеним вироком ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

24. Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

25. Касаційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

26. Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду вирішення справи.

27. Відповідно до вимог частин першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

28. Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження.

29. Предметом спору у справі, яка переглядається, є визнання спадщини відумерлою, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння на користь держави.

30. У даній справі позов пред`явлено заступником керівника Харківської місцевої прокуратури №3 в інтересах держави в особі Харківської міської ради.

31. Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

32. Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

33. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци перший і другий частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

34. Системне тлумачення абзацу першого частини третьої статті 23 Закону дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

35. Якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу. Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

36. У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц (провадження

№ 14-104 цс 19) Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що, оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

37. У позовній заяві прокурор указав, що пред`явлення даного позову в інтересах держави в особі Харківської міської ради обумовлено необхідністю збереження та примноження комунальної власності територіальної громади м. Харкова, створення умов для ефективного її використання, забезпечення дохідної частини бюджету міста.

38. Разом із тим, під час розгляду справи, суд у повній мірі не перевірив щодо наявності чи відсутності повноважень у прокурора на пред`явлення даного позову, зважаючи на те, що позовна заява не містить правових обґрунтувань, у чому саме проявляється неналежний захист органом місцевого самоврядування, до компетенції якого віднесені повноваження, здійснювати такий захист у спірних правовідносинах.

39. Крім того, наявний у справі лист Харківської місцевої прокуратури № 3 адресований Харківському міському голові, у повній мірі не свідчить про попереднє повідомлення харківську міську раду про звернення з даним позовом до суду, оскільки такий лист датовано 28 листопада 2016 року

(а. с. 27), а датою звернення з позовом є 25 листопада 2016 року (а. с. 1).

40. Від встановлення повноважень у прокурора на подачу даного позову залежить правильність вирішення спору.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

41. У силу положень статті 400 ЦПК України касаційний суд позбавлений процесуальної можливості встановлювати нові обставини, які не були встановлені судами попередніх інстанції, та давати оцінку доказам, які судами не досліджено, а відтак, не має можливості вирішити спір по суті за результатами касаційного перегляду.

42. Згідно з пунктами 1, 2 частини третьою статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

43. За таких обставин, коли фактичні обставини для правильного вирішення справи судами не встановлені, ухвалені у справі судові рішення не можуть вважатись законними і обґрунтованими та в силу статті 411 ЦПК України підлягають скасуванню з направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 400, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ :

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

2. Заочне рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 27 вересня 2017 року та постанову апеляційного суду Харківської області від 02 серпня 2018 року скасувати.

3. Справу передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. С. Висоцька

Судді А. І. Грушицький

І. В. Литвиненко

В. М. Сімоненко

І. М. Фаловська