Провадження №2/525/118/2019

У Х В А Л А

про відкладення підготовчого засідання

у звязку з витребуванням доказів

13 березня 2019 року сел. ОСОБА_1

Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі: головуючого-судді Хоролець В.В., при секретарі Гавриш О.В., з участю позивача ОСОБА_2, розглянувши на підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Перша київська державна нотаріальна контора-державний нотаріуса ОСОБА_4 про визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, -

в с т а н о в и в:

04.01.2019 року до Великобагачанського районного суду Полтавської області надійшли з Деснянського районного суду м. Києва згідно ухвали судді Грегуля О.В. від 19.10.2018 року матеріали позовної заяви ОСОБА_2, який звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3, третя особа Перша київська державна нотаріальна контора-державний нотаріус ОСОБА_4 про визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом.

З урахуванням положень ст.32 ЦПК України про те, що спори про підсудність не допускаються, ухвалою судді Великобагачанського районного суду Полтавської області від 10.01.2019 року було відкрито загальне позовне провадження у даній цивільній справі і підготовче засідання призначено на 14.02.2019 року (а.с.28). Копію позовної заяви з додатками було направлено відповідачу та третій особі; встановлено відповідачу пятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Розяснено, що у зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Також, згідно даної ухвали судді від 10.01.2019 року витребувано від державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_4 інформацію про прийняття спадщини та про наявність заповіту після смерті 16.02.2018 року ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, останнім постійним місцем проживання якої було м. Будапешт (Угорщина) та чи надходили претензії кредиторів. Також, витребувано від Першої київської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи, де спадкодавцем є ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, в рамках якої було видане свідоцтво про право на спадщину за законом, серія та номер 15-1414, виданий 06.11.2015 року (яке стосується заявлених позовних вимог) (а.с.а.с.28,32,33,34).

З матеріалів справи вбачається, що відповідач у справі ОСОБА_3 копію позовної заяви з додатками отримав 19.01.2019 року, відзиву на позов в порядку ст.178 ЦПК України до суду не подавав.

Від Першої київської державної нотаріальної контори до суду надійшов лист про проведення розгляду справи у відсутність їх представника (а.с.38).

14.02.2019 року підготовче засідання у справі було відкладено за клопотанням сторін у справі на 13.03.2019 року, про день і час його проведення повідомлені учасники справи в порядку ст.ст.128-131 ЦПК України.

Також, 14.02.2019 року до Великобагачанського районного суду Полтавської області з Першої київської державної нотаріальної контори надійшло повідомлення та Інформаційна довідка зі спадкового реєстру про те, що спадкова справа №7/2018 щодо майна померлої ОСОБА_5 заведена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 (а.с.а.с.42-43).

14.02.2019 року до Великобагачанського районного суду Полтавської області з Першої київської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи №938/2015 після смерті 02.02.2015 року ОСОБА_6 (а.с.а.с.44-78).

14.02.2019 року судом, з метою належного та оперативного проведення підготовчого провадження у справі було сформовано та направлено запити до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 щодо надання суду витягу з реєстру заповітів та інформації про прийняття спадщини після смерті 16.02.2018 року ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.а.с.83-84). Проте, від даного приватного нотаріуса до суду 26.02.2019 року надійшов лист (з Інформаційними довідками зі спадкового реєстру та з реєстру заповітів) про те, що для надавання суду копій документів зі спадкової справи після смерті ОСОБА_5 їй необхідно направити ухвалу суду про забезпечення доказів.

12.03.2019 року до суду засобами електронного звязку від відповідача у справі надійшло письмове клопотання про витребування доказу, з посиланням на положення ст.84 ЦПК України, тобто про витребування з архіву Миколаївського міського відділу РАЦС (у клопотанні вказана адреса місцезнаходження: 54000, м. Миколаїв Миколаївської області, вулиця Московська, 13) належним чином завіреної копії Свідоцтва про розірвання шлюбу між ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4

В підготовчому засіданні 13.03.2019 року позивач ОСОБА_2 посилався на доводи позовної заяви, висловив свою думку з приводу положень ст.197 ЦПК України, а також щодо вищевказаного клопотання відповідача ОСОБА_3 та з приводу витребування відповідної інформації у приватного нотаріуса ОСОБА_7 згідно її листа, що надійшов до суду; зазначив, що копію свідоцтва про розірвання шлюбу між вищевказаними особами він направить засобами електронного звязку, оскільки оригінал цього документу знаходиться у нього за місцем проживання.

Відповідно до ч.1 ст.189 ЦПК України, завданням підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; зясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Коло питань, які вирішуються на підготовчому засіданні визначено положеннями ст.197 ЦПК України.

Відповідно до змісту норм ч.2 ст.197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд, зокрема, у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, обєднання справ і розєднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; може розяснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; зясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; зясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; вирішує заяви та клопотання учасників справи; встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення; встановлює строк для подання пояснень третіми особами та відповіді учасників справи на такі пояснення.

Відповідно до ч.1 ст.200 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Суд, заслухавши думку позивача з приводу виконання положення ст.ст.189,197 ЦПК України, а також щодо поданого клопотання сторони відповідача, з огляду на необхідність здійснення всіх дій, необхідних для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, вважає за можливе відкласти підготовче засідання у справі та витребувати відповідні докази (документи) в межах заявленого клопотання відповідача ОСОБА_3 та згідно листа приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7, виходячи з таких підстав.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1 ст.12 ЦПК України). Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У розумінні цивільно-процесуального закону предмет позову це матеріально-правова вимога позивача, стосовно якої він просить ухвалити рішення, у матеріальному розумінні це певна річ (обєкт), щодо якої виник спір.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи (ст.76 ЦПК України).

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.2 ст.77 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

За нормою ч.1 ст.84 ЦПК України (витребування доказів), учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. При цьому, відповідно до ч.5 ст.84 ЦПК України, суд може уповноважити на одержання доказів заінтересованих осіб.

Відповідно до вимог ч.6 ст.84 ЦПК України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Верховний Суд в своїй постанові від 16.07.2018 року вказав, що вирішуючи спір по суті суд повинен дослідити матеріали справи та всі докази в їх сукупності (ч.1 ст.213,ст.229 ЦПК України), надати належну правову оцінку наявним у справі доказам (ст.89 ЦПК України) та ухвалити судове рішення згідно положень ЦПК України (ст.ст.259,263,264,265 ЦПК України). Тобто, виходячи з вищевикладеного, зокрема дослідження відповідних доказів у справі в їх сукупності (при розгляді конкретної справи вже по суті) є обовязком суду, а не його правом.

Поряд з цим необхідно наголосити, що в силу імперативних положень ч.2 ст.43 ЦПК України, учасники справи, зокрема, зобовязані сприяти своєчасному, всебічному, повному та обєктивному встановленню всіх обставин справи та подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом та судом, не приховувати докази.

Отже, з урахуванням вищевказаних норм процесуального права, враховуючи доводи клопотання відповідача від 12.03.2019 року, з урахуванням характеру спірних правовідносин, що виникли між сторонами, вбачаються підстави для витребовування з архіву Миколаївського міського відділу РАЦС (у клопотанні вказана адреса місцезнаходження: 54000, м. Миколаїв Миколаївської області, вулиця Московська, 13) належним чином завіреної копії Свідоцтва про розірвання шлюбу між ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4 (дата розірвання шлюбу суду невідома).

Також, з урахуванням вищевказаних процесуальних норм, з метою повного та всебічного розгляду даної цивільної справи, характеру спірних правовідносин, а також враховуючи зміст листа приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7, є передбачені законом підстави для витребування у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 копії спадкової справи №7/2018 року, заведеної після смерті 16.02.2018 року ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3

Згідно ч.2 ст.198 ЦПК України, суд відкладає підготовче засідання в межах визначених цим Кодексом строку підготовчого провадження, у випадку, зокрема, в інших випадках, коли питання, визначені частиною другої статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Отже, враховуючи дані положення ЦПК України, з огляду на необхідність здійснення вищевказаних процесуальних дій, є передбачені законом підстави для відкладення підготовчого засідання у даній цивільній справі.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.12,13,43,83,84,86,189,197-200,247,260,261 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Витребувати в строк до 28.03.2019 року з архіву Миколаївського міського відділу РАЦС Миколаївської області (адреса місцезнаходження 54000, м. Миколаїв Миколаївської області, вулиця Московська, 13) належним чином завірену копію Свідоцтва про розірвання шлюбу між ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4

Витребувати в строк до 28.03.2019 року у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 копію спадкової справи №7/2018 року, заведеної після смерті 16.02.2018 року ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3

В порядку ч.2 ст.198 ЦПК України відкласти підготовче засідання в цивільній справі за позовом за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Перша київська державна нотаріальна контора-державний нотаріуса ОСОБА_4 про визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом на 16 годину 15 хвилин 19.04.2019 року, про день і час його проведення повідомити учасників справи.

Про час і місце судового засідання повідомити учасників справи в порядку ст.ст.128-131 ЦПК України.

Копію даної ухвали суду направити учасникам справи для відому; особам, у яких витребовуються відповідні документи, дану ухвалу в оригіналі направити для обовязкового виконання.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://court.gov.ua/fair/sud1602.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя Великобагачанського районного

суду Полтавської області ОСОБА_8