КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

16 жовтня 2019 року місто Київ

справа № 2-796/11

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Борисової О.В., перевіривши виконання вимог ст.356 ЦПК України за апеляційною скаргою заявника ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 20 лютого 2019 року, постановлену під головуванням судді Мальцева Д.О., у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії та рішення Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області в особі заступника начальника відділу Перепелиці Артема Володимировича, заінтересована особа: стягувач Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра»,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 20 лютого 2019 року відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції заявник ОСОБА_1 07 жовтня 2019 року подав апеляційну скаргу, в якій просив поновити строк на апеляційне оскарження ухвали суду.

В обґрунтування вимог посилався на те, що йому про оскаржувану ухвалу стало відомо 06 жовтня 2019 року від його представника.

Вказував, що у зв`язку з агресією Російської Федерації з кінця листопада 2018 року по вересень 2019 року він разом з своїми батьками вимушений був знаходитися у місті Маріуполі, оскільки там знаходилася хвора матір його матері.

Зазначав, що йому ніхто не повідомляв про хід справи та він з об`єктивних поважних причин не міг знати про хід справи.

А тому, просив поновити строк на апеляційне оскарження ухвали суду, оскільки він пропущений з поважних причин.

Вважаю наведені апелянтом підстави для поновлення пропущеного строку є неповажними виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з п.2 ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що її права і свободи порушені або оспорюються, створено перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.

Проте, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Голдер проти Великої Британії» від 21 лютого 1975 року.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема з довідки складеної секретарем судового засідання від 20 лютого 2019 року, сторони в судове засідання не з`явилися та відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалося (а.с.133).

Матеріали справи не містять відомостей про направлення судом першої інстанції ухвали суду від 20 лютого 2019 року заявнику ОСОБА_1 .

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що 15 березня 2019 року представник заявника ОСОБА_1 - Тітов С.О. отримав копію оскаржуваної ухвали, про що свідчить розписка (а.с.141).

А тому останнім днем для подання апеляційної скарги на вказану ухвалу суду є 01 квітня 2019 року, а апеляційна скарга подана до суду першої інстанції 07 жовтня 2019 року (а.с.144).

Таким чином, апеляційна скарга заявника ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 20 лютого 2019 року подана з пропуском встановленого законом строку без поважних причин.

Посилання апелянта на те, що йому про оскаржувану ухвалу стало відомо 06 жовтня 2019 року від його представника вважаю необґрунтованими, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, при розгляді даної справи приймав участь представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Тітов С.О., який представляв інтереси заявника на підставі ордеру Серія ВН №074311 від 03 грудня 2018 року (а.с.4 зворот).

Згідно з ч.1 ст.64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, може вчиняти від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Положеннями ч.7 ст.272 ЦПК України визначено, що якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Оскільки представник заявника ОСОБА_1 - Тітов С.О. отримав копію оскаржуваної ухвали суду 15 березня 2019 року, а тому доводи апелянта про те, що йому про оскаржувану ухвалу стало відомо 06 жовтня 2019 року є необґрунтованими та спростовуються вищенаведеним.

Посилання ОСОБА_1 на те, що він з кінця листопада 2018 року по вересень 2019 року перебував у місті Маріуполі, а тому з об`єктивних причин не міг знати про хід справи є необґрунтованими, оскільки як наголошує у своїх рішенням Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як вбачається зі скарги, вона підписана та подана до суду першої інстанції 03 грудня 2018 року заявником ОСОБА_1 , а відтак останній знав про перебування справи у суді та повинен був цікавитися станом розгляду вказаної скарги.

При цьому, слід зазначити, що дані про хід розгляду справи є доступними як при безпосередньому зверненні до суду так і через мережу інтернет.

Враховуючи наведене, вважаю, що апеляційна скарга заявника ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 20 лютого 2019 року подана з пропуском встановленого законом строку та підстави, на які посилається апелянт як на поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду є неповажними.

Згідно з ч.3 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Тому апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати заявнику ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, а саме для зазначення інших поважних причин пропуску строку на апеляційне ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 20 лютого 2019 року за період з 02 квітня 2019 року по 07 жовтня 2019 року та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини.

Керуючись ст.357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу заявника ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 20 лютого 2019 року, постановлену під головуванням судді Мальцева Д.О., у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії та рішення Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області в особі заступника начальника відділу Перепелиці Артема Володимировича, заінтересована особа: стягувач Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра» залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: Борисова О.В.