Справа № 754/7988/19
У Х В А Л А

Іменем України

02 жовтня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Галась І.А.

при секретарі судового засідання - Ленської Т.,

у відсутності сторін

розглянувши в підготовчому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

В травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Галась І.А. від 03.06.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 04.07.2019 року.

В підготовче засідання, що було призначено на 04.07.2019 року позивач та відповідач не з`явились, у зв`язку з чим судом було відкладено підготовче засідання на 02.10.2019 року на 11 год. 00 хв.

З матеріалів справи убачається, що позивач про час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

В призначене підготовче засідання 02.10.2019 року позивач та відповідач повторно не з`явились. Причини неявки позивач не повідомив, заяви про розгляд справи у відсутності позивача до суду не надходили.

При цьому суд бере до уваги той факт, що позивач жодного разу не з`явився до суду та не повідомив про причини своєї неявки.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, згідно зі статтею 44 ЦПК учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, з`явлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

На думку суду, аналіз усієї сукупності матеріалів справи свідчить про можливе зловживання позивачем процесуальними правами, що, безумовно, суперечить завданню цивільного судочинства.

При цьому суд бере до уваги, що таке зловживання проявилося у способі процесуальної поведінки, обраному ним у справі.

Таке зловживання, зокрема, підтверджується тим, що після звернення до суду з позовом в травні 2019 року позивач, жодного разу до суду не з`явився, хоча був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Крім того, позивач, не з`являючись до суду також не вважав за необхідне повідомляти суд про причини таких неявок. Заяви про розгляд справи у його відсутності не надходило.

Неявки в підготовчі засідання позивача, а також відсутність документів, що підтверджували б поважність його неявки суд розцінює, як зловживання своїми процесуальними правами, що безпричинно викликають зволікання при розгляді даної цивільної справи.

При цьому причини повторної неявки процесуального правового значення не мають, оскільки це положення закону направлено на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду (ухвала ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справі від 31.08.2015 року №6-24063ск15).

Відповідно до вимог ч.1 ст.197 ЦПК України підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

Згідно з вимогами ч.1 ст.198 ЦПК України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

При цьому за змістом п.1 ч.2 цієї статті визначено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічні положення містяться в п. 3 ч.1 ст.257 ЦПК України, а саме, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи;

За змістом п.1 ч.2 ст.200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Таким чином, визначене ст. 4 ЦПК України право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав свобод чи законних інтересів не є необмеженим, оскільки покладає на позивача процесуальні обов`язки: з`являтися за викликом суду, якщо його явка визнана судом обов`язковою та повідомляти суд про причини неявки ( п.3 ч.2 ст.43 ЦПК України, ч.3 ст.131 ЦПК України ).

Невиконання покладених на позивача обов`язків мають визначені чинним цивільним процесуальним законодавством наслідки, зокрема щодо залишення позову без розгляду.

За вищевикладених обставин суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в підготовче засідання.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 44, 130, 131, 197, 198, 200, 223, 257-260, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подана апеляційна скарга, або якщо ухвала залишена в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: І.А. Галась