Справа №:755/3476/19
У Х В А Л А

з питань забезпечення позову

"17" жовтня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Чех Н.А.,

за участю секретаря судового засідання - Кузьменко А.М.

розглянувши заяву представника позивача про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», державного реєстратора Комунального підприємства «Світоч» Алієва Гусєйн Азіз огли про визнання дій протиправними та скасування рішення про реєстрацію права власності, приєднаний позов Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про примусове виселення, зняття з реєстраційного обліку та зобов`язання звільнити житлове приміщення від особистих речей,

установив:

Представник позивача подав заяву про забезпечення позову шляхом заборони працівникам відповідача входити до квартири АДРЕСА_1 , та перебувати в ній. Свою заяву обґрунтував тим, що у межах розгляду даної справи судом був накладний арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка є предметом спору. Однак, не зважаючи на відкрите судове провадження та накладення арешту, 08.08.2019 року невідомі особи, з самого ранку намагалися зайти до квартири, при цьому пошкодили електрощиток, відключили електроенергію, та вхідні двері. Згодом було встановлено, що дані особи були працівниками ПАТ «Укрсоцбанк». Лише після приїзду поліції, їх неправомірні дії були припинені.

Перевіривши документи надані представником позивача до заяви про забезпечення позову, суд приходить до наступного.

Згідно ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача, що гарантує реальне виконання позитивно прийнятого рішення. Значення цього інституту полягає в тому, що ним захищаються права позивача у разі несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, продати чи знищити його та з метою попередження інших потенційних труднощів, що виникають під час реалізації рішення суду у конкретній справі.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 22.12.2006 року розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

По даній справі представник позивача просить суд заборонити працівниками ПАТ «Укрсоцбанк» входити та перебувати у квартирі АДРЕСА_1 .

На підтвердження своїх доводів представник надав копії заяв до поліції від 08.08.2019 року, 12.08.2019 року, 29.08.2019 року та відповіді прокуратури і поліції на звернення позивача.

Однак, документів щодо вчинення саме працівниками ПАТ «Укрсоцбанк» неправомірний діянь по відношенню до позивача, суду не було надано. Окрім того, заява про забезпечення позову подана 11.10.2019 року, тоді як події, на які посилається сторона позивача, відбувались ще у серпні місяці.

Враховуючи викладене та норми законодавства, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 149-153, 157, 258, 259, 260, 353, 354 ЦПК України,

ухвалив:

Заяву представника позивача про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», державного реєстратора Комунального підприємства «Світоч» Алієва Гусєйн Азіз огли про визнання дій протиправними та скасування рішення про реєстрацію права власності, приєднаний позов Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про примусове виселення, зняття з реєстраційного обліку та зобов`язання звільнити житлове приміщення від особистих речей - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: