Справа № 304/1435/19
Провадження № 2/304/430/2019
У Х В А Л А

15 жовтня 2019 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про відшкодування понесених витрат, -

В С Т А Н О В И В:

позивач звернулася до суду із вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що 20 червня 1992 року з ОСОБА_3 уклала шлюб, від якого у них народилося двоє синів ОСОБА_4 , 1993 року народження, та ОСОБА_5 , 1997 року народження. Після реєстрації шлюбу вони почали проживати у батьків чоловіка ( ОСОБА_6 та відповідача ОСОБА_2 ), а саме у будинку АДРЕСА_1 , відтак з моменту вселення і на даний час вона з дітьми там зареєстрована. Так, у 1994 році помер ОСОБА_6 . Після його смерті протягом 1995-1996 років відповідач почала виїжджати за кордон. За цей час вона спільно з ОСОБА_3 прибудували до будинку приміщення розміром 9 м х 4 м, де облаштували ванну кімнату, туалет та котельню, а також гараж розміром 7 м х 5 м. Вказані приміщення були побудовані із виготовлених нею 140 штук шлакоблоків (розміром 20 см х 40 см), шлак для них вона виписала за місцем роботи в Перечинському хлібозаводі. Інші 60 шлакоблоків продала, а виручені гроші використала на облаштування вищезазначених прибудов. Таким чином, вартість котельні та гаражу на даний час становить 35 000 грн. 26 липня 2002 року у будинку сталася пожежа, внаслідок якої такий був майже на половину зруйнований. Роботи по відновленню виконували її брати ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , четверо осіб із с.Порошково Перечинського району, ОСОБА_10 та багато інших. Усім їм за виконану роботу оплачувала кошти саме вона. Основні роботи, зокрема перекриття будинку, були виконані у 2002-2003 роках, а решта проводилися аж до 2017 року. У тому числі, нею було придбано для будинку 4 пластикові вікна, 3 дверей (одні вхідні та двоє міжкімнатних), гаражні ворота розміром 3,20 м х 2 м, проведено підготовку та облаштування криниці на подвір`ї будинку. Крім цього, було прибудовано літню кухню розмірами 6 м х 3 м та мангал 6 м х 2 м. Договори на електропостачання та на газифікацію будинку були укладені нею особисто. Станом на день подання позову вартість відновлювальних робіт будинку становить 280 000 грн., прибудови розміром 9 м х 4 м 125 000 грн., гаражу (7 м х 5 м) 90 000 грн., літньої кухні (4 м х 2,50 м) 85 000 грн., мангалу (7 м х 2 м) 40 000 грн., криниці 7 000 грн. (всього на загальну суму 627 400 грн.). Частину грошей на відновлення будинку (виконання робіт та закупівлю матеріалів) на загальну суму 98 252,45 грн. вона була вимушена взяти в кредит (кредитні договори №014/4080/77/21069 від 06 жовтня 2005 року, №002-06991-281107 від 28 листопада 2007 року, №008-06016-301113 від 30 листопада 2013 року, № 0 від 12 листопада 2014 року та у ТОВ «Фінансова компанія «Центра фінансових рішень» від 08 липня 2015 року, а також заяви №003-06050-301113 від 30 листопада 2013 року і № 442791377 від 10 липня 2015 року), так як проводилися значні будівельні роботи і її заробітної плати (за період з 1989 по 2016 рік була офіційно працевлаштована) не вистачало. У той же час, ОСОБА_3 за весь вказаний період працював тільки близько двох років та зловживав спиртними напоями, що у подальшому призвело до розірвання 22 серпня 2017 року шлюбу між ними. За таких обставин, вважає, що частка понесених нею витрат є значно більшою, а саме 400 000 грн., у той час як частка колишнього чоловіка становить 2 200 000 грн. Що стосується відповідача у справі, то така у 1989 році була виписана з будинку, проживала у м. Ужгород та тільки у 2010 році була зареєстрована у ньому знову. Крім цього, ОСОБА_2 у 1995 році вдруге вийшла заміж та переїхала проживати у м. Кошіце до чоловіка ОСОБА_11 . Фактично у будинку проживала тільки вона з сім`єю (чоловіком та дітьми), тоді як відповідач практично жодної участі у будівництві прибудови до будинку, гаража, літньої кухні, мангалу та відновлення будинку після пожежі не брала (купила спільно з нею котел для обігрівання будинку, за який вони оплатили 350 доларів США у рівних частинах). Разом з цим, ОСОБА_2 намагається виселити її з будинку, про що звернулася до Перечинського районного суду із відповідною заявою. У свою чергу, у 2018 році вона звернулася до суду із позовом про скасування свідоцтва про право власності на житловий будинок та визнання права власності на його частку. У ході розгляду даної справи відповідач вказувала, що на відновлення нового даху після пожежі та придбання необхідних будівельних матеріалів витратила 5 000 євро, які надала їй донька ОСОБА_12 , що проживає у Словаччині. Разом з цим, будь яких доказів у підтвердження вказаного та того, що добудову вона проводила у 1992 році нею надано не було. Оскільки вжиті нею заходи досудового врегулювання спору виявилися безрезультатними (пропозиція про позасудове врегулювання спору залишилася без будь-якого реагування), тому враховуючи вищенаведене просить позов задовольнити визнати майно, що перераховане в описовій частині позовної заяви, на загальну суму 724 400 грн. спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , визнати за нею право на 3/4 частки вартості спільного майна подружжя, а саме 40 000,00 грн., та стягнути з ОСОБА_2 , як власника житлового будинку з надвірними спорудами АДРЕСА_1 , на її, позивача ОСОБА_1 , користь 400 000 грн. грошової компенсації частини спільного майна подружжя.

Позовна заява ухвалою від 23 вересня 2019 року була залишена без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Зазначену ухвалу позивач отримала 05 жовтня 2019 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, однак вказані в ній недоліки у зазначений судом п`ятиденний строк не усунула.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, оскільки позивачем недоліки позовної заяви, на які було вказано в ухвалі від 23 вересня 2019 року, не усунуто, то в силу наведеної норми позовна заява підлягає визнанню неподаною та має бути повернута.

Відповідно до ч. 5 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись ч. 3 ст. 185, ст. ст. 258-260, 263, 354 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про відшкодування понесених витрат вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: Ганько І. І.