ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

іменем України

18 березня 2019 року м. Чернігів

Унікальний номер справи № 749/731/18

Головуючий у першій інстанції - Шаповал З. О.

Апеляційне провадження № 22-ц/4823/402/19

Чернігівський апеляційний суд у складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої - судді - Бобрової І.О.,

суддів - Висоцької Н.В., Шитченко Н.В.,

сторони:

позивач-відповідач - Публічне акціонерне товариство «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО»,

відповідач-позивач - ОСОБА_2,

розглянув в порядку скороченого позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційними скаргами Публічного акціонерного товариства «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» та ОСОБА_2 на рішення Щорського районного суду Чернігівської області від 20 грудня 2018 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» до ОСОБА_2 про стягнення збитків та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» про відшкодування моральної шкоди,

місце постановлення рішення судом першої інстанції - м.Сновськ,

дата складання повного тексту рішення -26.12.2018,

У С Т А Н О В И В:

У липні 2018 року ПАТ «Чернігівобленерго» звернулось з позовом до ОСОБА_2 про стягнення збитків по Акту №000572 від 12.01.2018 про порушення Правил користування електроенергією для населення в сумі 5119,74 грн. В обґрунтування своїх вимог позивач посилався на те, що відповідачем було порушено п.42 Правил користування електроенергією для населення та п.10 Договору про користування електричною енергією для населення, а саме: допущено пошкодження цілісності електролічильника, встановленого на фасаді її житлового будинку. 12.01.2018 працівниками Щорського РЕМ складено Акт про порушення №000572. 29.01.2018 комісією ПАТ «Чернігівобленерго» було проведено експертизу лічильника, за результатами якої останній визнано непридатним для подальшої експлуатації. 29.03.2018 комісією по розгляду акту на засіданні було прийнято рішення про виставлення відповідачу рахунку за не донараховану електроенергію внаслідок порушення по Акту №000572 від 12.01.2018, проте відповідач відмовляється від сплати вартості не облікованої електричної енергії, у зв'язку з чим енергопостачальником і подано даний позов.

У вересні 2018 року ОСОБА_2 подала зустрічний позов до ПАТ «Чернігівобленерго» про захист прав споживачів та відшкодування моральної шкоди. Свої вимоги обґрунтовувала тим, що 10.01.2018 при вивантажуванні металевих труб на подвір'ї її будинку відбулось пошкодження щита електролічильника. Нею в цей же день, 10.01.2018, було написано заяву про пошкодження електричного лічильника та його заміну, тобто вона своєчасно повідомила електропостачальну організацію про допущене порушення, а тому Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, недонарахованої електроенергії внаслідок порушення споживачами правил користування електроенергією в даному випадку не застосовується (п.1.2 Методики). Проте всупереч даній Методиці відповідачем були призначені експертизи та засідання комісій. Першу експертизу, яку було призначено на 29.01.2018, вона змушена була чекати в приміщенні, непристосованому для прийому громадян, в нелюдських умовах, внаслідок чого їй стало зле, піднявся тиск. Написана нею наступного дня заява з проханням призначити нову дату проведення експертизи, повернулась не врученою з відміткою «директор от получения отказался». 23.02.2018 та 16.03.2018 вона з'являлась до Щорського РЕМ на призначенні засідання з приводу розгляду Акту про порушення, але вони не були проведені в ці дні з невідомих причин. Втретє засідання комісії було призначено на 29.03.2018, на яке з'явитись у неї не було фізичних та моральних сил. Після цього на її адресу було надіслано декілька листів з вимогою сплатити збитки. Позивач вважає, що такими діями товариства їй було завдано моральної шкоди, у зв'язку з чим вона просила стягнути з відповідача на свою користь 4000 грн моральної шкоди, 2200 грн за надання правової допомоги та 43,2 грн за відправку рекомендованої кореспонденції.

Ухвалою Щорського районного суду Чернігівської області від 16 жовтня 2018 року позов ПАТ «Чернігівобленерго» об'єднано з зустрічним позовом ОСОБА_2 для спільного розгляду.

Рішенням Щорського районного суду Чернігівської області від 20 грудня 2018 року у задоволенні позову ПАТ «Чернігівобленерго» та зустрічного позову ОСОБА_2 відмовлено.

Додатковим рішенням Щорського районного суду Чернігівської області від 08 січня 2019 року заяву ОСОБА_2 про вирішення питання розподілу судових витрат після ухвалення судом рішення у справі залишено без розгляду. Судові витрати, понесені ПАТ «Чернігівобленерго» залишено за цією юридичною особою. У задоволенні ОСОБА_2 про стягнення з ПАТ «Чернігівобленерго» витрат на професійну правничу допомогу відмовлено.

В апеляційній скарзі ПАТ «Чернігівобленерго», посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції в частині вирішення позову товариства скасувати та ухвалити нове рішення, яким його позовні вимоги задовольнити, стягнувши з ОСОБА_2 також понесені судові витрати. Скаржник стверджує, що суд прийшов помилкового висновку, що споживачем заява про пошкодження лічильника була подана своєчасно та що покази свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не заслуговують на увагу. Відповідно до вимог Методики усне повідомлення не є належним повідомленням, яке має бути у письмовій формі належним чином зареєстроване. Також скаржник звертає увагу, що експертизою виявлено втручання в роботу електролічильника шляхом його удару, оскільки спрацював індикатор магнітного поля. Споживач не виконала свого обов'язку щодо забезпечення належного технічного стану приладу обліку, а несвоєчасне повідомлення енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку тягне за собою безоблікове споживання, що є порушенням Правил користування електричною енергією для населення. Щодо вимог зустрічного позову відповідача про захист прав споживачів та стягнення моральної шкоди, то скаржник вважає, що рішення суду в цій частині відповідає нормам матеріального та процесуального права. Також скаржник звертає увагу на те, що у рішенні суду допущені помилки у прізвищах свідків.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить залишити без змін рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позову ПАТ «Чернігівобленерго» та скасувати рішення суду в частині вирішення її зустрічного позову, прийнявши нову постанову про задоволення її позовних вимог, посилаючись на невірне застосування судом норм процесуального права. Скаржник зазначає, що вона просила стягнути моральну шкоду, виходячи не з договірних зобов'язань, а з деліктної відповідальності. Наполягає на тому, що безпідставне надання їй повідомлення про нарахування боргу завдало їй тяжких душевних страждань та хвилювань. Умови, де їй довелось чекати тривалий час проведення експертизи, є нелюдськими, а повернення надісланого позивачу листа з проханням заздалегідь попередити її про дату та час проведення експертизи, повернувся не врученим із відміткою «директор от получения отказался», що також завдало їй тяжких моральних страждань, призвело до погіршення самопочуття.

У відзиві на апеляційну скаргу ПАТ «Чернігівобленерго» ОСОБА_2 просить залишити без змін рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позову товариства, в частині вирішення її позову скасувати та задовольнити її вимоги. ОСОБА_2 повністю погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що нею як споживачем заява до енергопостачальної компанії про факт пошкодження лічильника була подана вчасно. Зазначає, що книгу реєстрації вхідної кореспонденції за 10.01.2018, на яку позивач посилався як на доказ несвоєчасного повідомлення його про пошкодження, не було подано позивачем до позовної заяви в порушення ст.83 ЦПК України. ОСОБА_2 також звертає увагу на те, що її заява не була зареєстрована також у зазначеній вище книзі і 12.01.2018. Щодо неправильного зазначення прізвищ свідків, то ОСОБА_2 вважає, що це не призвело до неправильного вирішення справи і може бути усунуто шляхом подання заяви про внесення виправлень в судове рішення.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 - ПАТ «Чернігівобленерго» просить відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2, рішення суду в частині вирішення зустрічної позовної заяви залишити без змін, а в частині вирішення позову ПАТ «Чернігівобленерго» скасувати, позов задовольнити. ПАТ «Чернігівобленерго» вважає, що судом першої інстанції всебічно, повно з'ясовані обставини справи, вірно застосовані норми матеріального та процесуального права, у зв'язку з чим правові підстави для задоволення апеляційної скарги ОСОБА_2 відсутні. Позивач-відповідач зазначає, що споживач ОСОБА_2 допустила порушення зобов'язання з постачання електроенергії, а саме пошкодила засіб обліку та електрощитові. Дії, які за твердженням ОСОБА_2 завдали їй моральної шкоди, не є протиправними. РЕМ вирішував питання з споживачем юридично, надсилав розрахунок збитків, викликав на засідання комісії, надіслав протокол засідання комісії, тобто врегульовував досудовий спір відповідно до вимог закону. ПАТ «Чернігівобленерго» заперечує факт визнання ним заподіяння споживачу моральної шкоди та погоджується із висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для відшкодування ОСОБА_2 витрат на професійну правничу допомогу.

Заслухавши суддю - доповідача, обговоривши доводи апеляційних скарг та дослідивши матеріали справи, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам оскаржуване рішення суду відповідає.

Відмовляючи у задоволенні позову ПАТ «Чернігівобленерго» суд виходив з того, що в діях споживача ОСОБА_2 не встановлено протиправних дій, спрямованих на заподіяння позивачу шкоди, тому її відповідальність не настає.

Відмовляючи у задоволенні позову ОСОБА_2, суд вказав, що норми законодавства, які регулюють відносини з приводу користування електричною енергією, не передбачають відшкодування моральної шкоди у разі порушення зобов'язання з постачання електричної енергії.

Колегія суддів погоджується із зазначеними висновками суду першої інстанції.

Судом встановлено, що 25.06.2014 між ПАТ «Чернігівобленерго» та ОСОБА_2 був укладений договір про користування електричною енергією (а. с. 8-9).

Згідно з актом про пломбування та проведення робіт в електроустановках побутового споживача №082963 від 16.02.2016 за адресою АДРЕСА_1 споживачу ОСОБА_2 на щиту обліку було встановлено лічильник НІК 2301АП2 з показаннями обліку «006504». Акт підписаний особисто ОСОБА_2 (а. с.12).

В акті про порушення № 000572 від 12.01.2018 зазначено, що комісією було виявлено пошкодження цілісності корпусу електролічильника. Зазначено, що споживач із зафіксованим в акті фактом пошкодження лічильника згоден. Виміри параметрів схеми електропостачання проводились штангенциркулем № 3163159, повіреним 03.07.2017.

Споживачем викладено зауваження до складеного акта, а саме зазначено, що нею подано до Щорського РЕМ заяву про пошкодження лічильника.

Згідно з актом №281419 заміни вузла обліку (засобу обліку), встановленого на об'єкті споживача від 12.01.2018 за адресою АДРЕСА_1 споживачу ОСОБА_2 було встановлено новий лічильник НІК2301 АР/6, заводський номер 7658254 з показанням обліку «003167» (а. с.16).

Відповідно до копії протоколу №000572 від 29.03.2018 рішенням комісії ВП Щорського РЕМ ПАТ «Чернігівобленерго» було розглянуто акт про порушення, складений на ОСОБА_2 Вказано, що цей акт відповідає вимогам нормативно - правових актів України та вирішено виставити рахунок за недораховану внаслідок порушення електроенергію (а.с.23).

ПАТ «Чернігівобленерго» складено розрахунок вартості безобліково спожитої електричної енергії за актом №000572 від 12.01.2018 та виставлено рахунок на суму 5119,74 грн (а.с. 24).

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24 - 27 Закону України «Про електроенергетику», а також нормативно-правовими актами в сфері електропостачання.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з положенням частини другої статті 27 зазначеного Закону, правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: пошкодження приладів обліку.

Відповідно до пункту 3 Правил користування електричною енергією для населення (в редакції станом на 12.01.2018), споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки.

Згідно з положеннями пунктів 10 та 11 ПКЕЕН (в редакції станом на 12.01.2018) прилади обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника. У разі встановлення приладу обліку в квартирі (будинку) або іншому об'єкті споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача.

Відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об'єктах споживача, та пломб на них несе споживач.

Відповідно до пункту 48 ПКЕЕН (в редакції станом на 12.01.2018) споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за пошкодження приладів обліку.

У пункті 53 ПКЕЕН (в редакції чинній на час перевірки 12.01.2018) встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Пунктом 15 ПКЕЕН встановлено, що пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

Експертиза приладу обліку, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача.

За результатами експертизи складається акт.

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією врегульовано Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562.

Згідно з положеннями пункту 1.1 Методики, ця Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками (енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

Судом встановлено, що 10.01.2018 в господарстві ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1, відбулось пошкодження корпусу електролічильника, встановленого на фасаді будинку. При складанні акту з фактом пошкодження лічильника ОСОБА_2 погоджувалась, уточнивши лише, що відповідна заява нею була подана до Щорського РЕМ.

Сторонами по справі не заперечувався той факт, що про пошкодження лічильника споживач ОСОБА_2 повідомила енергопостачальну компанію 10.01.2018, тобто в день, коли відбулось пошкодження. Дана обставина зазначена в позові ПАТ «Чернігівобленерго». Останнє в судовому засіданні уточнювало, що повідомлення було здійснено усно, телефоном.

Твердження позивача ПАТ «Чернігівобленерго» про те, що відповідно до вимог Методики усне повідомлення не є належним повідомленням, що в свою чергу є підставою для нарахування безобліково спожитої електроенергії, не заслуговують на увагу.

Безоблікове споживання електричної енергії має місце у разі, коли енергопостачальну компанію не було повідомлено про факт пошкодження приладу обліку споживачем, що призвело до неможливості енергопостачальника встановити факт пошкодження, причини та обставини такого пошкодження.

Свідок ОСОБА_6 підтвердив, що син споживача ОСОБА_2 - ОСОБА_7 зателефонував йому 10.01.2018 та повідомив про факт пошкодження лічильника за адресою АДРЕСА_1, та що представники Щорського РЕМ саме після повідомлення споживача здійснили виїзд за цією адресою.

Отже у даному випадку ПАТ «Чернігівобленерго» було повідомлено про факт ненавмисного пошкодження корпусу лічильника, місце його настання, у зв'язку з чим представники товариства реалізували можливість переконатися, що відбувся факт пошкодження, про який споживач його повідомив самостійно, до виявлення даного факту самостійно представниками енергопостачальної організації.

Факт пошкодження електролічильника ніким не оспорюється, він зафіксований у відповідному акті, споживач його визнав.

В матеріалах справи міститься копія письмової заяви ОСОБА_2 від 10.01.2018 про механічне пошкодження лічильника. Ця копія надана ПАТ «Чернігівобленерго» як додаток до позовної заяви. Реєстраційний номер та дата реєстрації на даній заяві відсутні. На порушення вимог ч. 3 ст. 12, ч.1 ст. 81 ЦПК України ПАТ «Чернігівобленерго» не довело належними та допустимими доказами, що заява ОСОБА_2 на ім'я директора Щорського РЕМ ОСОБА_3 від 10.01.2018 була подана ОСОБА_2 в інший день, ніж 10.01.2018,що спростовує твердження скаржника, що вказана заява подана тільки 12.01.2018.

Аналізуючи дані обставини слід зазначити, що споживач самостійно в належний спосіб повідомила ПАТ «Чернігівобленерго» про пошкодження лічильника, що виключає відповідальність споживача та застосування до нього нарахування збитків, передбачених Методикою.

Посилання ПАТ «Чернігівобленерго» на несанкціоноване втручання споживача в роботу лічильника, що підтверджено експертизою, не може бути підставою для задоволення апеляційної скарги.

Пунктом 1.3 Методики передбачено дві умови, за наявності яких вона не застосовуються - своєчасне письмове повідомлення та відсутність явних знак втручання в роботу приладів (систем) обліку.

Згідно з актом №570 проведення експертизи лічильника електроенергії від 29.01.2018 лічильник типу НІК 2301АП2 №0927128 визнано непридатним для подальшої експлуатації. Метрологічні характеристики з лічильника та його показники зняти неможливо. Виявлено механічне пошкодження лічильника. Верхня частина корпусу лічильника розбита. УМП М8272552 NІК спрацював. Пломба лічильника не пошкоджена.

Аналізуючи даний висновок, слід зазначити, що експертиза підтвердила обставину, про яку заявила споживач у заяві від 10.01.2018 - механічне пошкодження електролічильника. Пломба не пошкоджена. Ґрунтовного роз'яснення щодо причин реагування УМП М8272552 NІК суду не надавалося. Не вмотивовано, що спрацювання УПМ не могло бути пов'язано з механічним пошкодженням. Клопотання про проведення судової експертизи з цього питання сторони не заявляли. Дослідження цього питання потребувало спеціальних знань. Судове рішення не може грунтуватися на припущеннях. Отже факту винного явного втручання споживача в роботу лічильника з метою безоблікового використання електроенергії, окрім не навмисного, випадкового, механічного пошкодження лічильника при розвантаження металевих труб, про що ОСОБА_8 вчасно повідомила енергопостачальника, позивачем ПАТ «Чернігівобленерго» не доведено.

З огляду на викладене вище, позовні вимоги ПАТ «Чернігівобленерго» є безґрунтовними і суд першої інстанції, визначившись з характером спірних правовідносин, вірно відмовив в задоволенні позовних вимог. Даний висновок відповідає принципам законності та справедливості.

Допущені судом описки не є підставою для скасування правильного судового рішення. Вказане може бути усунуто в порядку. що передбачний ст.269 ЦПК України.

За змістом ст.611 ЦК України моральна шкода відшкодовується, якщо це встановлено договором або законом.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України, висловленій у постанові від 09 листопада 2016 року у справі №6-1575цс16, спори про відшкодування фізичній особі моральної шкоди розглядаються, зокрема: коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції України або випливає з її положень; у випадках, передбачених законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди; при порушенні зобов'язань, які підпадають під дію Закону України «Про захист прав споживачів» чи інших законів, що регулюють такі зобов'язання і передбачають відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Відповідно до п.3 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової шкоди)» від 31 березня 1995 року (зі змінами та доповненнями) під моральною шкодою потрібно розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями чи бездіяльністю інших осіб.

Згідно із ч.2 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом чи або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до вимог п.5 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року (зі змінами та доповненнями) при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди з'ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача, вини останнього в її заподіянні.

Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Наявність причинного зв'язку між протиправним діянням і моральною шкодою виражає зв'язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком.

Особа, що заподіяла шкоду, несе відповідальність лише за ту шкоду, яка є необхідним наслідком його поведінки.

Неправомірне діяння повинно бути головною причиною, що з неминучістю тягне за собою заподіяння моральної шкоди, необхідною умовою настання негативних наслідків у вигляді фізичних або душевних страждань.

ОСОБА_2 свої вимоги до ПАТ «Чернігівобленерго» про відшкодування моральної шкоди, обґрунтовувала неправомірними діями товариства щодо неї, які виразилися у навмисному невірному застосуванні Методики, очікування проведення експертизи лічильника в нелюдських умовах, неотримання ПАТ «Чернігівобленерго» її листа, перенесення тричі засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН, які завдали їй тяжких душевних хвилювань, призвели до погіршення стану її здоров'я та завдали моральної шкоди.

Суд вважає, що заявлені вимоги про стягнення моральної шкоди не підлягали задоволенню з тих підстав, що позивачем за зустрічним позовом не доказаний сам факт спричинення моральної шкоди діями відповідача, в чому вона полягає і якими доказами підтверджується, а також причинний зв'язок між негативними наслідками і неправомірними діями відповідача. Відсутні будь-які докази погіршення стану здоров'я позивача та звернення її до лікарів за отриманням медичної допомоги саме у зв'язку із діями товариства. Складення акту, його подальший розгляд, проведення експертизи лічильника передбачені нормативно - правовими актами, зазначеними вище. Звернення до суду є конституційним правом будь-якої фізичної чи юридичної особи.

Таким чином, доводи, що викладені в апеляційній скарзі ОСОБА_2 колегія суддів до уваги не приймає.

Заперечень щодо висновків суду в частині питання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу апеляційна скарга ОСОБА_2 не містить.

Розглядаючи справу відповідно до ч.1 ст.367 ЦПК України, тобто в межах доводів та вимог апеляційних скарг, апеляційний суд вважає, що доводи викладені в апеляційних скаргах обґрунтованості судових висновків не спростовують, тому підстави для їх задоволення відсутні.

Судове рішення постановлено з дотриманням норм матеріального і процесуального права. Підстави для його скасування відсутні.

Керуючись ст. 367, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Рішення Щорського районного суду Чернігівської області від 20 грудня 2018 року залишити без змін, а апеляційні скарги Публічного акціонерного товариства «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» та ОСОБА_2 без задоволення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків встановлених ч.3 ст. 389 ЦПК України

Судді Чернігівського апеляційного суду

І.О.Боброва

Н.В.Висоцька

Н.В.Шитченко

Повний текст постанови складений 18.03.2019.