Справа № 576/2237/18
Провадження № 2/576/9/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.10.19 м. Глухів

Глухівський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді Сапона О.В.,

з участю секретаря Самойленко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Глухові справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна в натурі, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, мотивуючи його тим, що йому та відповідачці ОСОБА_3 на праві спільної часткової власності належить житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, розташований по АДРЕСА_1 , який вони отримали у спадщину після смерті батька, ОСОБА_4 , відповідно до договору про поділ спадкового майна від 28 лютого 2009 року, в рівних частинах по Ѕ кожному. Також посилається на те, що оскільки спільно з відповідачкою вони не можуть користуватися спірним будинком, то він хоче провести поділ будинку в натурі. За вказаних обставин позивач просить поділити зазначений житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами в натурі, виділивши йому: житлову кімнату 1-3 площею 10,3 кв.м.; їдальню 1-5 площею 11,7 кв.м.; кухню 1-4 площею 14,2 кв.м.; літню кухню «Б» площею -17,6 кв.м.; гараж «В» площею 15,0 кв.м.; погріб «Пг» площею 16,8 кв.м.; сарай «г» площею 13,4 кв.м., а відповідачці виділити: житлову кімнату 1-2 площею 23,2 кв.м.; житлову кімнату 1-1 площею 13,2 кв.м.; коридор 1-6 площею 7,3 кв.м.; веранду І площею 9,3 кв.м.; сарай «Г» площею 57,8 кв.м.; погріб «Пд» площею 10,8 кв.м. та уборну «У» площею 1,4 кв.м.

03 липня 2019 в судовому засіданні, після проведення експертизи та надання суду висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та земельно-технічної експертизи № 274/949/950 від 28.05.2019 року, позивач уточнив свої вимоги зазначивши, що він згоден з варіантом № 3 розподілу домоволодіння запропонованим експертом, та просить виділити йому: житлову кімнату 1-3 площею 10,3 кв.м.; кухню 1-4 площею 14,2 кв.м.; їдальню/кухню 1-5 площею 11,7 кв.м.; ганок «Кр1»; літню кухню «Б» площею -17,6 кв.м.; гараж «В» площею 15,0 кв.м.; погріб «Пг» площею 16,8 кв.м.; сарай «г» площею 13,4 кв.м.; ворота з хвірткою «№1»; огорожу «№3», Ѕ частки; штахет «№ НОМЕР_1 », Ѕ частки; огорожу «№5», Ѕ частки; ворота з хвірткою «№6», Ѕ частки, а відповідачу, ОСОБА_2 , виділити: житлову кімнату 1-1 площею 13,2 кв.м.; житлову кімнату 1-2 площею 23,2 кв.м.; коридор 1-6 площею 7.3 кв.м.; веранду І площею 9,3 кв.м.; погріб «Пд» площею 10,8 кв.м.; ганок «Кр»; сарай «Г» площею 57,8 кв.м.; уборну «У» площею 1,4 кв.м.; ворота з хвірткою «№2»; огорожу «№3», Ѕ частки; штахет «№ НОМЕР_1 », Ѕ частки; огорожу «№5», Ѕ частки; ворота з хвірткою «№6», Ѕ частки.

09 серпня 2019 року відповідачем ОСОБА_2 до суду було подано відзив на заяву про уточнення позовних вимог, в якому зазначено, що із заявою позивача про уточнення позовних вимог вона не згодна, оскільки вважає, що запропонований позивачем поділ спільного домоволодіння по АДРЕСА_1 за третім варіантом висновку судової будівельно-технічної експертизи від 28.05.2019р., є найгіршим для одного зі співвласників, а саме: співвласника П, якому переходить частина житлового будинку без кухні, в якій встановлено газове обладнання та без літньої кухні, яка також оснащена газовою плитою. І саме П частину цього варіанту, в якій необхідно облаштовувати приміщення під кухню та встановлювати опалювальний котел, інші опалювальні прилади, позивач пропонує передати їй. Також відповідач зазначає, що в спірному житловому будинку по АДРЕСА_1 вона проживає разом зі своєю сім`єю: чоловіком ОСОБА_5 та неповнолітньою донькою ОСОБА_6 , 2011 року народження. Весь час після прийняття спадщини батька, починаючи з 2004 року, вона оплачувала комунальні послуги. У 2008 році за свої кошти придбала та встановила газовий котел, а в 2016 році придбала опалювальний дров`яний котел, який у 2018 році встановила у приміщенні кухні/їдальні 1-5, про що відомо позивачу. У тому ж році вони з чоловіком зробили ремонт літньої кухні, яка раніше була облаштована газовою плитою, з відгородженим приміщенням для ванної кімнати з ванною та дров`яним титаном. Позивач з 2017 року не проживає в будинку, та навіть коли проживав, не приймав і не приймає участі в утриманні будинку та господарських споруд, не вкладав своїх коштів у благоустрій будинку, не оплачував комунальні послуги. Якщо будинок розділити за варіантом 3 і виділити позивачу частину з кухнями і опаленням, вона не зможе проживати з малою дитиною без опалення та кухні. А для того, щоб улаштувати у приміщенні 1-6 кухню, з приведенням його у відповідність до вимог п.6.28 ДБН В.2.5-2001 «Газопостачання», необхідні кошти і час, а йти з спірного будинку їй нікуди, бо іншого житла у неї немає.Також посилається на те, що запропонованим позивачем варіантом розподілу будинку буде завдано неспівмірної шкоди господарському призначенню належного їй майна. Саме тому варіант 2 розподілу жилого будинку, господарських будівель і споруд, на її думку, є таким, що буде відповідати інтересам обох сторін. Виходячи з наведеного, просить поділити в натурі житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 за варіантом 2 (додаток №3 до висновку експерта від 28.05.2019 року) та виділити їй наступні приміщення (у додатках показано жовтим кольором): частину житлової кімнати 1-2 площею 8,2 кв.м; житлову кімнату 1-3 площею 10,3 кв.м; кухню 1-4 площею 14,2 кв.м кухню-їдальню 1-5 площею 11,7 кв.м, ганок Кр1; надвірні будівлі: Ѕ частина сараю «Г»; гараж «В», сарай «г»; погріб «Пг»; уборну (вбиральню) «У»; ворота з хвірткою №1; Ѕ частину огорожі № НОМЕР_2 ; Ѕ частину штахету №4; Ѕ частину огорожі № НОМЕР_3 ; Ѕ частину воріт з хвірткою № 6, що складає 496/1000 частин, і менше від ідеальної частки в домоволодінні на 1174 грн.

Позивачу виділити наступні приміщення (у додатках показано блакитним кольором): вітальню 1-1 площею 13,2 кв.м; частину житлової кімнати 1-2 площею 15,0 кв.м; коридор 1-6 площею 7,3 кв.м, веранду а1 (І) площею 9,3 кв.м; ганок Кр; надвірні будівлі: літню кухню «Б»; Ѕ частину сараю «Г»; погріб «Пг»; уборну (вбиральню) «У»; ворота з хвірткою №2; Ѕ частину огорожі № НОМЕР_2 ; Ѕ частину штахету №4; Ѕ частину огорожі № НОМЕР_3 ; Ѕ частину воріт з хвірткою № 6, що складає 503/1000 частин, і більше від ідеальної частки в домоволодінні на 1174 грн., які необхідно стягнути з позивача на її користь.

Також при розподілі будинку за варіантом 2 необхідно провести наступні переустаткування: демонтувати дверний блок та замурувати проріз між приміщеннями 1-5 та 1-6; демонтувати дверний блок та замурувати проріз між приміщеннями 1-1 та 1-4; улаштувати у приміщенні 1-2 міжквартирну перегородку з улаштуванням приміщень площею 8,2 кв.м та 15,0 кв.м. та улаштувати у приміщенні 1-6 кухню, з приведенням його у відповідність до вимог п.6.28 ДБН В.2.5-2001 «Газопостачання».

Вона згодна взяти на себе витратипо улаштуванню у приміщенні 1-2 міжквартирної перегородки з улаштуванням приміщень площею 8,2 кв.м та 15,0 кв.м.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_7 уточнений позов повністю підтримали з мотивів, викладених в позовній заяві, крім того позивач зазначив, що оскільки відповідачка не погоджується з його уточненими позовними вимогами, 09.10.2019, ним було запропоновано їй, ще один варіант розподілу, а саме, виділити йому: житлову кімнату 1-1 площею 13,2 кв.м; житлову кімнату 1-2 площею 23,2 кв.м; коридор 1-6 площею 7,3 кв.м; веранду І площею 9,3 кв.м; погріб «Пд» площею 10,8 кв.м; ганок Кр; літню кухню «Б» площею 17,6 кв.м; гараж «В» площею 15,0 кв.м; сарай «г» площею 13,4 кв.м; Ѕ частину огорожі №3; Ѕ частину штахету №4; Ѕ частину огорожі № НОМЕР_3 ; Ѕ частину воріт з хвірткою № 6, а відповідачці виділити: житлову кімнату 1-3 площею 10,3 кв.м; кухню 1-4 площею 14,2 кв.м; їдальню/кухню 1-5 площею 11,7 кв.м.; ганок «Кр1»; погріб «Пг» площею 16,8 кв.м; ворота з хвірткою «№1»; сарай «Г» площею 57,8 кв.м; уборну «У» площею 1,4 кв.м; ворота з хвірткою «№2»; Ѕ частину огорожі №3; Ѕ частину штахету №4; Ѕ частину огорожі № НОМЕР_3 ; Ѕ частину воріт з хвірткою № 6, але і з цим варіантом розподілу вона не погодилась, тому він наполягає на розподілі домоволодіння за 3 варіантом висновку експертизи, як і зазначав у своїй заяві про уточнення позовних вимог 03.07.2019. Також просить стягнути з відповідачки всі понесені ним витрати по справі, а саме: 704 грн.80 коп. судового збору, 3000 грн. витрат на правову допомогу та 7150 грн. за проведення експертизи.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_8 в судовому засіданні позов визнали частково та зазначили, що не заперечують проти поділу домоволодіння, однак запропонованим позивачем варіантом розподілу будинку буде завдано неспівмірної шкоди господарському призначенню належного відповідачу майна. Тому просили поділити спірне домоволодіння за варіантом 2 запропонованим експертом та виділити їй приміщення, які у додатках показано жовтим кольором.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Так, судом встановлено, що відповідно до договору про поділ спадкового майна від 28 лютого 2009 року, посвідченого нотаріусом Глухівської районної державної нотаріальної контори Міхно Д.В. за реєстровим № 647, ОСОБА_1 та ОСОБА_9 як спадкоємцям майна ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на праві приватної власності перейшло по Ѕ частині житлового будинку з відповідними частинами надвірних будівель житловою площею 33,5 кв.м, загальною площею 89,2 кв.м., розташованого по АДРЕСА_1 .

Отже, житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що розташований по АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності сторонам у справі.

В судому засіданні встановлено, що сторони не прийшли згоди відносно варіантів виділу кожному з них домоволодіння в натурі.

Тому за клопотанням сторони позивача була призначена та проведена судова будівельно-технічна, оціночно-будівельна та земельно-технічна експертиза для вирішення питання про технічну можливість виділу часток співвласників будинку.

Поняття спільної часткової власності визначено в ч. 1 ст. 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле.

Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно у цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними відсотками від цілого чи у дробовому вираженні.

Відповідно до ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Згідно із ч. 1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності.

На відміну від виділу, за якого право власності припиняється лише для того співвласника, частка якого виділяється із спільної власності у разі поділу (ст. 367 ЦК України) спільна часткова власність припиняється для всіх її учасників.

У ч. 2 ст. 364 ЦК України передбачено, що виділ в натурі частини неподільної речі є юридично неможливим.

Неподільною є річ, яку не можна поділити без втрати її цільового призначення (ч. 2 ст. 183 ЦК України).

Річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення, є подільною (ч. 1 ст. 183).

Виходячи з аналізу змісту норм статтей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.

Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо).

У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок.

Відповідні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2013 року у справі № 6-12цс13.

Як вбачається з технічного паспорту на житловий будинок (садовий будинок, гараж) АДРЕСА_1 даний АДРЕСА_1 , житловий будинок складається: вітальня (1-1) площею 13,2 кв.м., житлова кімната (1-2) площею 23,2 кв.м., житлова кімната (1-3) площею 10,3 кв.м., кухня (1-4) площею 14,2 кв.м., кухня-їдальня (1-5) площею 11,7 кв.м., коридор (1-6) площею 7,3 кв.м., веранда (а1 I) площею 9,3 кв.м., погріб (Пд), ганок (Кр), ганок (Кр1), надвірні будівлі: літня кухня (Б), гараж (В), сарай (Г), сарай (г), погріб (Пг), уборна (У), ворота з хвірткою (№1), ворота з хвірткою (№2), огорожа (№3), штахет (№4), огорожа (№5), ворота з хвірткою (№6).

Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та земельно-технічної експертизи № 274/949/950 від 28.05.2019 року, поділ вищезазначеного спірного будинку із надвірними господарськими спорудами в натурі із виділенням кожній із сторін відокремленої частини будинку із окремим виходом, можливий. Експертом запропоновано три варіанти розподілу спірного домоволодіння між співвласниками, виходячи з часток по Ѕ, з врахуванням варіантів запропонованих сторонами по справі, два варіанти відповідно до часток по Ѕ та один варіант з невеликим відступом від часток по Ѕ.

Дослідивши запропоновані у висновку експертизи варіанти поділу спірного домоволодіння, з`ясувавши обставини справи суд вважає, що у даному випадку спірний житловий будинок з надвірними господарськими спорудами, розташований по АДРЕСА_1 , доцільно поділити подругому варіанту розподілу з відступом від часток по 1/2 (графічно представлений в додатку №3), запропонованому у висновку експертизи, згідно якого позивачу виділити внатурі 503/1000 частин домоволодіння, а відповідачу 496/1000 частин, так, як на думку суду саме цей варіант буде найбільш відповідати інтересам обох сторін та не завдасть неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі жодному із сторін, оскільки не потребуватиме значного перепланування та переоблаштування будівель.

Враховуючи те, що частка позивача в домоволодінні є більшою, він компенсує відповідачу відступ від ідеальної частки в розмірі 529 грн. 14 коп.

Також для здійснення запропонованого варіанту розподілу необхідно провести певні переустаткування. Суд вважає, що обов`язок демонтувати дверний блок та замурувати проріз між приміщеннями 1-5 та 1-6, демонтувати дверний блок та замурувати проріз між приміщеннями 1-1 та 1-4, а також улаштувати в приміщенні 1-6 кухню, відповідно до вимог ДБН, необхідно покласти на позивача ОСОБА_1 , а обов`язок щодо улаштування у приміщенні 1-2 міжквартирної перегородки з улаштуванням приміщень площею 8,2 кв. метри та 15 кв. метрів необхідно покласти на відповідача ОСОБА_2 .

У відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України виходячи з того, що вимоги позивача підлягають частковому задоволенню, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 7279 грн 80 коп. понесених судових витрат. На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 247, 263-265 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Поділити в натурі житловий будинок з відповідними надвірними будівлями і спорудами, розташований по АДРЕСА_1 , що перебуває у спільній частковій власностіОСОБА_1 та ОСОБА_10 , по другому варіанту розподілу домоволодіння з відступом від часток по 1/2 (графічно представлений в додатку №3), запропонованому у висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та земельно-технічної експертизи № 274/949/950 від 28.05.2019 року, проведеної експертами Сумського відділення ХНДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса, а саме:

У житловому будинку з надвірними будівлями та спорудами, що розташований по АДРЕСА_1 , позивачу ОСОБА_1 , проживаючому по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , виділити в натурі наступні приміщення (у додатках показано блакитним кольором): вітальню 1-1 площею 13,2 кв.м; частину житлової кімнати 1-2 площею 15,0 кв.м; коридор 1-6 площею 7,3 кв.м, веранду а1 (І) площею 9,3 кв.м; погріб «Пд»; ганок Кр; надвірні будівлі: літню кухню «Б»; Ѕ частину сараю «Г»; ворота з хвірткою №2; Ѕ частину огорожі № НОМЕР_2 ; Ѕ частину штахету №4; Ѕ частину огорожі № НОМЕР_3 ; Ѕ частину воріт з хвірткою № 6, що складає 503/1000 частин, визнавши за ним право власності на цю частину нерухомого майна.

У житловому будинку з надвірними будівлями та спорудами, що розташований по АДРЕСА_1 , відповідачу ОСОБА_2 , проживаючій по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 , виділити в натурі наступні приміщення (у додатках показано жовтим кольором): частину житлової кімнати 1-2 площею 8,2 кв.м; житлову кімнату 1-3 площею 10,3 кв.м; кухню 1-4 площею 14,2 кв.м; кухню-їдальню 1-5 площею 11,7 кв.м; ганок Кр1; надвірні будівлі: Ѕ частину сараю «Г»; гараж «В», сарай «г»; погріб «Пг»; уборну (вбиральню) «У»; ворота з хвірткою №1; Ѕ частину огорожі №3; Ѕ частину штахету №4; Ѕ частину огорожі № НОМЕР_3 ; Ѕ частину воріт з хвірткою № 6, що складає 496/1000 частин, визнавши за нею право власності на цю частину нерухомого майна.

Обов`язок демонтувати дверний блок та замурувати проріз між приміщеннями 1-5 та 1-6, демонтувати дверний блок та замурувати проріз між приміщеннями 1-1 та 1-4, а також улаштувати в приміщенні 1-6 кухню, відповідно до вимог ДБН, покласти на позивача ОСОБА_1

Обов`язок улаштувати у приміщенні 1-2 міжквартирну перегородку з улаштуванням приміщень площею 8,2 кв. метри та 15 кв. метрів покласти на відповідача ОСОБА_2

Стягнути із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 529 грн. 14 коп. у якості компенсації меншої ідеальної частки в домоволодінні.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 7279 грн. 80 коп. понесених судових витрат.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Сумського апеляційного суду через Глухівський міськрайонний суд Сумської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Повний текст рішення складено 18 жовтня 2019 року.

Суддя О.В.Сапон