Справа № 462/3789/16-ц
У Х В А Л А

11 березня 2019 року Залізничний районний міста Львова

у складі:

головуючого-судді Ліуша А.І.

за участю секретаря Трипалюк А.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Теллус Капітал» про відвід судді Залізничного районного суду міста Львова Ліуша А.І. у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Теллус Капітал», Товариства з обмеженою відповідальністю «Гетьман-Жовква», Управління державної реєстрації Львівської міської ради, за участю третьої особи: Спільного українсько-польського підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Гермес-Україна», Приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про витребування майна,-

В С Т А Н О В И В:

у провадженні Залізничного районного суду міста Львова перебуває справ за позовом ОСОБА_1 до ТзОВ «Теллус Капітал», ТзОВ «Гетьман-Жовква», Управління державної реєстрації Львівської міської ради, за участю третьої особи: Спільного українсько-польського підприємства у формі ТзОВ «Гермес-Україна», Приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про витребування майна.

Представник заявника звернувся до суду із заявою про відвід судді Ліуша А.І., покликаючись на те, що позивач ОСОБА_1 особисто знайома та тривалий час перебуває у дружніх стосунках з батьком головуючого судді Ліуша А.І. Ліушем І.І., що безпосередньо вплине на обєктивність та неупередженість судді при розгляді вказаної справи.

Представник ТзОВ «Гетьман-Жовква» в судове засідання не зявився, однак звернувся до суду із клопотанням про розгляд заяви за його відсутності, а тому згідно ст. 223 ЦПК України, суд вважає, що заяву можна вирішити у його відсутності, на підставі наявних у ній даних та доказів.

Представник Управління державної реєстрації Львівської міської ради у судове не зявився, однак звернувся до суду із клопотанням про розгляд заяви за його відсутності, а тому згідно ст. 223 ЦПК України, суд вважає, що заяву можна вирішити у його відсутності, на підставі наявних у ній даних та доказів.

Представник Спільного українсько-польського підприємства у формі ТзОВ «Гермес-Україна» в судове засідання не зявився, однак звернувся до суду із клопотанням про розгляд заяви за його відсутності, а тому згідно ст. 223 ЦПК України, суд вважає, що заяву можна вирішити у його відсутності, на підставі наявних у ній даних та доказів.

Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу ОСОБА_2 в судове засідання не зявилася, причин неявки не повідомила, а тому згідно ст. 223 ЦПК України, суд вважає, що заяву можна вирішити у її відсутності, на підставі наявних у ній даних та доказів.

У звязку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши докази, наявні у матеріалах заяви, суд вважає, що заяву про відвід судді Ліуша А.І. слід задовольнити виходячи з наступного.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовільняє відвід, якщо доходить висновку про його обгрунтованість.

Відповідно ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Згідно з ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Згідно з п.12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для ОСОБА_3 Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв'язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв'язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довіру до незалежної судової влади буде підірвано.

Європейський суд у своїх рішеннях у справах «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), «Білуха проти України» (рішення від 09 листопада 2006 року), «Рудніченко проти України» (рішення від 11 липня 2013 року) вказав на те, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб'єктивного та об'єктивного критеріїв. За суб'єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Враховуючи те, що заявником не надано суду жодних належних та допустимих доказів обставин, на які він покликається як на підставу відводу, зокрема, дружніх відносин позивача ОСОБА_1 з батьком головуючого судді Ліуша А.І. Ліушем І.І., а відтак, суд вважає, що такі обставини не відповідають дійсності, однак при розгляді заяви про відвід, слід виходити саме з суб'єктивної оцінки сторони у справі щодо безсторонності судді. Тобто, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, вважає, що суддя може бути прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, навела інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або обєктивності судді, хоча об'єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це може бути розцінено як порушення права особи на справедливий суд. Відмова у задоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її цивільних прав.

На основі наведеного, з метою забезпечення достатніх гарантій справедливого, неупередженого, своєчасного розгляду цивільної справи, для виключення будь-яких обставин, за яких були би можливі сумніви в безсторонності суду та порушення п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України та п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що є безумовною підставою для відводу судді, суд вважає, що заяву представника ТзОВ «Теллус Капітал» про відвід судді Ліуша А.І., слід задовольнити, а справу передати для визначення іншого судді у порядку, встановленому ст. 33 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 39, 40 ЦПК України суд,-

П О С Т А Н О В И В:

заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Теллус Капітал» про відвід судді Залізничного районного суду міста Львова Ліуша А.І. задовольнити.

Справу передати до канцелярії Залізничного районного суду міста Львова для вирішення питання про передачу іншому судді.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя /підпис/ ОСОБА_4

Копія вірна.

Суддя: А.І.Ліуш