Справа № 572/3824/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 березня 2019 року

Сарненський районний суд Рівненської області в складі:

головуючого судді - Слободянюка Б.К.

за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сарни цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 сільської ради про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до Сарненського районного суду Рівненської області із позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4 сільської ради в якому просить визначити додатковий строк, достатній для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_5, яка померла 06.07.2011 року.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 06.07.2011 року померла мати позивача, яка за життя заповіла йому все своє майно. За життя мати набула на підставі державного акту право власності на земельну ділянку. Даною земельною ділянкою ОСОБА_2 почав користуватися ще за життя своєї матері. Однак, до нотаріуса з приводу оформлення спадщини він не звертався так як вважав, що фактично прийняв спадщину, оскільки мав заповіт та постійно користувався спадковим майном. Крім того, не був обізнаний із нормами законодавства в сері спадкових відносин та не знав, що повинен був звертатися до нотаріуса для прийняття спадщини. В звязку з чим просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини.

27.12.2018 року було відкрито провадження в справі та призначено підготовче засідання.

11.02.2019 року ухвалою суду було закрито підготовче засідання та призначено в даній справі судовий розгляд.

В судове засідання позивач не зявився, подав письмову заявою, якою позовні вимоги підтримав та просив провести розгляд справи без його участі.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не зявилася, подала письмову заяву, якою позовні вимоги визнала в повному обсязі, розгляд справи просила провести без її участі.

Представник відповідача ОСОБА_4 сільської ради в судове засідання не зявився, письмовою заявою позовні вимоги визнав, справу просив розглянути без участі представника сільської ради.

Суд дослідивши надані докази, вважає, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити з наступних підстав.

Згідно з вимогами статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і що до яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно зі ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно зясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи

Частиною 1 статті 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно свідоцтва про народження серії ІІІ-ГЮ №358872 встановлено, що матірю ОСОБА_2 є ОСОБА_5

Судом встановлено, що ОСОБА_6 померла 07.07.2011 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ГЮ №111773.

Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №070956 встановлено, що ОСОБА_5 мала на праві власності земельну ділянку площею 3,42 га для ведення особистого селянського господарства на території ОСОБА_4 сільської ради Сарненської області.

Відповідно до заповіту посвідченого ОСОБА_4 сільською радою 06.12.2005 року встановлено, що ОСОБА_5 заповіла все своє майно сину ОСОБА_2

Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_2 є сином та спадкоємцем за заповітом після смерті матері ОСОБА_5

Згідно довідки виданої ОСОБА_4 сільською радою 20.12.2018 року встановлено, що ОСОБА_5 до дня смерті була зареєстрована та проживала в ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з онукою ОСОБА_7

З обставин викладених у позовній заяві встановлено, що позивач до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини взагалі не звертався.

Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у статтях 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно із частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За положеннями частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій.

Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз'яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

На підтвердження поважності пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_2 посилалася на незнання спадкового законодавства, що не є підставою поважності строку прийняття спадщини.

Таким чином, встановлено, ОСОБА_2 не мав об'єктивних, непереборних та істотних труднощів для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_5 яка померла 06.07.2011 року.

Доказів, які б підтверджували наявність об'єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкодили позивачу вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини позивачем не надано.

В зв"язку з чим, підстави для визначення додаткового строку відсутні.

Керуючись ст.ст. 328, 392, 1216, 1217, 1222, 1225, 1261,1268 ,1272 -1275 , 1296-1298 ЦК України , ст.ст. 4,5, 263-265 ЦПК України, суд , суд, -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 сільської ради про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в Рівненській області протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Сарненський районний суд Рівненської області. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя .