ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 635/5655/16-ц Головуючий суддя І інстанції Панас Н. Л.
Провадження № 22-ц/818/5003/19 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Справи позовного провадження
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2019 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді - Яцини В.Б.

суддів: - Кіся П.В., Хорошевського О.М.,

за участю секретаря : Мухатаєва Б.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 20 серпня 2019 року, постановлену в складі судді Панас Н.Л., за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння, поділ майна подружжя, визнання права власності та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про поділ майна подружжя,

встановив:

20.07.2016 року ОСОБА_2 звернувся із позовом до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

07.08.2017 та 03.09.2017року представником позивача ОСОБА_5 було подано заяву про збільшення позовних вимог.

13.05.2019 року ОСОБА_1 звернулася із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 ,про визнання особистої права власності, яку ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 13 травня 2019 року була залишена без руху для усунення недоліків.

Виправлений зустрічний позов подано до суду 23 травня 2019 року.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 червня 2019 року прийнято зустрічний позов.

Клопотання ОСОБА_1 про виклик свідків та витребування доказів задоволено частково. Викликано у судове засідання заявлених свідків. В іншій частині в задоволенні клопотання відмовлено. Закрито підготовче судове засідання за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння, поділ майна подружжя, визнання права власності та призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 22 липня 2019 року на 12-30 год.

03.06.2019 та 02.08.2019 року до суду першої інстанції відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_3 були подані клопотання про витребування доказів по справі та призначення по справі судово-почеркознавчої експертизи.

У судовому засіданні 20 серпня 2019 року позивач та його представник заперечували проти задоволення клопотань, посилаючись на їх необгрунтованість та безпідставність. Крім того, представник позивача зазначив, що дані клопотання заявлені відповідачами з метою затягування процесу.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, про причини своєї неявки суду не повідомила, заяв про відкладення розгляду справи не надавала.

Представник відповідача ОСОБА_1 - відповідач ОСОБА_3 у судовому засіданні заявлені клопотання підтримав і просив задовольнити у повному обсязі, посилаючись на те, що вони є обґрунтованими і не мають на меті затягування процесу, а є засобом підтвердження заявлених ОСОБА_1 позовних вимог.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 серпня 2019 року клопотання ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено.

Витребувано з ГУ ДФС у Харківській області (м.Харків, вул.Пушкінська, 46) наступні відомості щодо ОСОБА_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) за період з січня 1996 року по червень 2019 року: джерела отримання доходів; об`єкту оподаткування; сум нарахованих та/або отриманих доходів; сум нарахованих та/або сплачених податків; інформацію про податкову пільгу та податкові знижки платника податків; відомості про державну реєстрацію, реєстрацію і взяття на облік як фізичну особу - підприємця та/або особу, яка проводить незалежну професійну діяльність, а саме: дати, номери записів, свідоцтв, інших документів, а також підстави державної реєстрації, реєстрації і взяття на облік, припинення підприємницької чи незалежної професійної діяльності, інші реєстраційні дані; інформацію про державну реєстрацію, реєстрацію та взяття на облік змін у даних про особу, зміни чи продовження дії довідок про взяття на облік; місце провадження діяльності, телефони, іншу додаткову інформацію для зв`язку з фізичною особою - підприємцем чи особою, яка здійснює незалежну професійну діяльність; види діяльності; систему оподаткування із зазначенням періодів її дії.

В задоволенні клопотання про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи - відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу в частині вирішення питання про призначення судової почеркознавчої експертизи скасувати та передати справу для вирішення цього питання на новий розгляд.

Апеляційна скарга мотивована тим, що вказана ухвала суду незаконна, необґрунтована, суд неправильно застосував норми процесуального права.

Вказала, що відмовляючи у задоволенні клопотання про призначення судової експертизи суд першої інстанції помилково виходив з того, що вони без поважних причин пропустили строку для звернення до суду з таким клопотанням та порушив положення ч. 2 ст. 222 ЦПК України, яка передбачає у таких випадках залишення клопотання без розгляду.

Зазначила, що підготовче засідання було закрито в день прийняття зустрічного позову. Однак суд не з`ясував докази, якими обґрунтовані зустрічні позовні вимоги та чи є у відповідача клопотання про призначення судової експертизи. При цьому у даному випадку наявні передбачені у ст. 103 ЦПК України підстави для призначення судової експертизи. Тому, задля дотримання принципу верховенства права, змагальності, неприпустимості зловживання процесуальними правами, принципу пропорційності, враховуючи завдання цивільного судочинства, вважає, що ухвала районного суду від 20 червня в частині щодо вирішення питання про призначення експертизи підлягає скасуванню з передачею вирішення питання щодо призначення експертизи на новий розгляд.

Відзив на скаргу не надійшов.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до ст. 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглянув справу за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими для апеляційного провадження, з повідомленням учасників справи.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явилися у судове засідання, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Згідно статті 263 ЦПК України визначені судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам рішення суду не відповідає.

Згідно статті 189 ЦПК України:

1. Завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

2. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

3. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання, ч. 1 ст. 196 ЦПК України.

У підготовчому засіданні суд, зокрема: з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста, п.п 7, 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадку, зокрема, коли вказані питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч. 1, 5 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 84 ЦПК України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Згідно ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Як вбачається з матеріалів справи, протоколу судового засідання від 20 червня 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 приймали участь у судовому засіданні, та заявили клопотання щодо виклику свідків та витребування доказів.

Щодо інших клопотань, то на запитання головуючого відповідач ОСОБА_1 та ОСОБА_3 повідомили, що клопотань немає (а.с.134-136).

02 серпня 2019 року до канцелярії суду відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_3 були подані клопотання про витребування доказів по справі та призначення по справі судово-почеркознавчої експертизи.

Згідно протоколу судового засідання від 20 серпня 2019 року, то суд оголосив, що надійшло до суду клопотання про витребування доказів по справі та призначення по справі судово-почеркознавчої експертизи та з`ясовував думку учасників.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 серпня 2019 року клопотання ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено.

Витребувано з ГУ ДФС у Харківській області (м. Харків, вул. Пушкінська, 46) наступні відомості щодо ОСОБА_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) за період з січня 1996 року по червень 2019 року: джерела отримання доходів; об`єкту оподаткування; сум нарахованих та/або отриманих доходів; сум нарахованих та/або сплачених податків; інформацію про податкову пільгу та податкові знижки платника податків; відомості про державну реєстрацію, реєстрацію і взяття на облік як фізичну особу - підприємця та/або особу, яка проводить незалежну професійну діяльність, а саме: дати, номери записів, свідоцтв, інших документів, а також підстави державної реєстрації, реєстрації і взяття на облік, припинення підприємницької чи незалежної професійної діяльності, інші реєстраційні дані; інформацію про державну реєстрацію, реєстрацію та взяття на облік змін у даних про особу, зміни чи продовження дії довідок про взяття на облік; місце провадження діяльності, телефони, іншу додаткову інформацію для зв`язку з фізичною особою - підприємцем чи особою, яка здійснює незалежну професійну діяльність; види діяльності; систему оподаткування із зазначенням періодів її дії.

В задоволенні клопотання про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи - відмовлено.

Згідно з положенням ч.2 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатись до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви, відповідно до ч. 4 тієї ж статті якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ який не може бути подано, причини з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справим та інших обставин, які мають значення длявирішення справи, в тому числі ви сновками експертів ( ст. 76 ч.2 п.2 ЦПК України).

Крім того, відповідно до ч. 8 ст. 83 ЦПК України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Як вбачається із матеріалів справи ОСОБА_3 подав до суду клопотання про призначення експертизи 02 серпня 2019 року, тобто після закриття підготовчого провадження по справі, яке тривало значний період часу.

Відповідно до статті 222 ЦПК України, головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Відмовляючи у призначенні експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що підготовче засідання вже було закінчено, а відповідачі без поважних причин пропустили строк для звернення до суду з таким клопотанням, чим суд порушив положення ч. 2 ст. 222 ЦПК України, яка передбачає у таких випадках залишення клопотання без розгляду.

Крім того, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що після прийняття для спільного розгляду зустрічного позову, за змістом ч. 1 ст. 189, п. 3 ч. 2 ст. 198 ЦПК України, в якій визначені завдання підготовчого провадження, у суду виникли підстави для проведення підготовчого засідання з приводу зустрічного позову та для вирішення клопотання про призначення судової експертизи з передбачених ч. 1 ст. 103 ЦПК України підстав, тому висновок суду у даному випадку про відсутність поважних причин для вирішення цього клопотання не відповідає наведеним нормам цивільного процесуального права.

Суд першої інстанції на вищевказані вимоги норм процесуального права уваги не звернув не з`ясувавши, при цьому, чи є необхідність у збиранні доказів, виходячи з предмету зустрічного позову та заявлених зустрічних вимог, поважності причин, у зв`язку з якими клопотання про призначення судової експертизи не було заявлено в підготовчому засіданні, чим допустив порушення норм процесуального права.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У ч. 1 ст. 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

З огляду на те, що суд прийняв зустрічний позов без проведення підготовчого провадження в цій частині, відмова у призначенні судової експертизи, а фактично - у розгляді цього клопотання, за відсутності зловживання правом з боку відповідачів, не відповідає вказаному принципу пропорційності та завданню цивільного судочинства.

Оскільки суд першої інстанції порушив процесуальний порядок розгляду клопотання про призначення судової експертизи, вказані норми цивільного процесуального права, і це порушення призвело до неправильного вирішення цього питання, то відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України оскаржена ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, із ухваленням нового судового рішення про направлення справи для продовження розгляду клопотання про призначення судової експертизи, яке судом першої інстанції фактично не розглядалося.

Керуючись ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд у складі колегії суддів

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 20 серпня 2019 року в частині відмови у задоволення клопотання про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи - скасувати.

Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст судового рішення складено 21 жовтня 2019 року.

Головуючий В.Б.Яцина.

Судді П.В.Кісь.

О.М.Хорошевський.