Провадження № 2/686/5325/19
УХВАЛА
30 вересня 2019 року м. Хмельницький
Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Стефанишин С.Л., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Виконавчого комітету Хмельницької міської ради про визнання незаконним та скасування рішення, -
Позивач звернувся до Хмельницького міськрайонного суду із позовною заявою, в якій просить суд зупинити виконання (дію, чинність) рішення виконавчого комітету Хмельницької міської ради від 11.07.2019 року № 601 до набрання остаточним рішенням суду у справі законної сили. Рішення Виконавчого комітету Хмельницької міської ради від 11.07.2019 року № 601, яким затверджено висновок служби у справах дітей про підтвердження місця проживання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з матір`ю ОСОБА_2 для її тимчасового виїзду за межі України визнати незаконним та скасувати.
Згідно ч.1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
У відповідності до ч.1 ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.
Згідно п. 1 Постанови Пленуму Вищого адміністративного Суду України № 8 від 20.05.2013 року «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів» з метою реалізації конституційних прав кожного на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, захисту виборчих прав, права на доступ до публічної служби тощо в Україні в системі судів загальної юрисдикції утворено адміністративні суди.
Відповідно до ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Частиною 2 вказаної статті передбачено, що захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.19 КАС України справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження, належать до юрисдикції адміністративних судів.
Публічно-правовий спір, у відповідності до положень п.2 ч.1 ст.4 КАС України, це спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.
Враховуючи викладене, аналіз суб`єктивного складу та характеру правовідносин між сторонами свідчить про те, що вимоги ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення є вимогами адміністративної юрисдикції, тому повинні розглядатись у порядку адміністративного судочинства.
Відповідно до п.1 ч.1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.
Таким чином, суд вважає необхідним відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Виконавчого комітетуХмельницької міської ради про визнання незаконним та скасування рішення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.186, 259-260 ЦПК України, -
Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Виконавчого комітетуХмельницької міської ради про визнання незаконним та скасування рішення.
Копію ухвали направити позивачу разом із заявою та всіма доданими до неї документами.
Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 15 днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а вразі оскарження - після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя С. Стефанишин