Ухвала

09 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 643/5556/14-ц

провадження № 61-11131св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Курило В. П.,

учасники справи:

заявник - ОСОБА_1 ,

суб`єкт оскарження: державний виконавець Московського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області Довгаль Денис Олександрович,

заінтересовані особи: Московський відділ державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Акціонерна компанія «Харківобленерго»,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників цивільну справу за скаргою ОСОБА_1 на дії державного виконавця Московського відділу державної виконавчої служби міста Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області Довгаля Дениса Олександровича, заінтересовані особи: Московський відділ державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Акціонерна компанія «Харківобленерго»,

за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 08 травня 2019 року у складі колегії суддів: Кіся П. В., Хорошевського О. М., Яцини В. Б.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст вимог скарги

У лютому 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з указаною скаргою та просила визнати неправомірними дії державного виконавця Московського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області (далі - Московський ВДВС міста Харків ГТУЮ у Харківській області) Довгаля Д. О. щодо винесення постанови від 25 липня 2017 року про відкриття виконавчого провадження № 54379429 на підставі виконавчого листа Московського районного суду міста Харкова у справі № 643/5556/14-ц та зобов`язати Московський ВДВС міста Харків ГТУЮ у Харківській області скасувати постанову державного виконавця Довгаля Д. О. від 25 липня 2017 року про відкриття виконавчого провадження № 54379429 на підставі виконавчого листа Московського районного суду міста Харкова № 643/5556/14-ц про зобов`язання ОСОБА_1 відновити становище, яке існувало до порушених прав та законних інтересів Акціонерної компанії «Харківобленерго» (далі - АК «Харківобленерго»), а саме про звільнення охоронної зони повітряної лінії електропередачі 35 Кв ТЕЦ № 3-ХПИ шляхом знесення будівлі (кафе), що знаходиться в охоронній зоні повітряної лінії 35 Кв ТЕЦ №3-ХПИ у межах опор № 29-30 по проспекту Московському, 181 в місті Харкові .

Обґрунтовуючи скаргу, ОСОБА_1 посилалася на те, що рішенням Апеляційного суду Харківської області від 21 січня 2015 року зобов`язано її відновити становище, яке існувало до порушення прав та законних інтересів АК «Харківобленерго», а саме: звільнити охоронну зону повітряної лінії 35 кВ ТЕЦ № 3-ХПИ шляхом знесення будівлі (кафе), що знаходиться в охоронній зоні повітряної лінії 35 кВ ТЕЦ № 3-ХПИ у межах опор №№ 29-30 по проспекту Московському, 181 в місті Харкові . Для виконання вказаного рішення 21 лютого 2017 року Московським районним судом міста Харкова видано виконавчий лист, а 25 липня 2017 року постановою державного виконавця Московського ВДВС міста Харків ГТУЮ у Харківській області Довгаля Д .О. відкрито виконавче провадження № 54379429. На її думку, вказана постанова є незаконною, оскільки згідно зі статтею 22 Закону України «Про виконавче провадження» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, строк пред`явлення виконавчого документа становив один рік, починаючи з наступного дня після набрання рішенням законної сили. Рішення суду у цій справі набрало законної сили 21 січня 2015 року, а тому кінцевим строком з`явлення його до примусового виконання є 21 січня 2016 року. У виконавчому листі неправильно зазначено, що строк його пред`явлення до виконання спливає 21 січня 2018 року, оскільки такий строк встановлено у відповідності до Закону України «Про виконавче провадження», який набрав законної сили 05 жовтня 2016 року, тобто вже після спливу строку для примусового виконання рішення суду у справі № 643/5556/14-ц. Стягувач не звертався із заявою про поновлення строку на пред`явлення виконавчого документа до виконання, будь-які рішення суду з цього приводу відсутні. Тобто державний виконавець повинен був відмовити стягувачу у відкритті виконавчого провадження за виконавчим листом у зв`язку із закінченням строку його пред`явлення до виконання.

Державний виконавець Московського ВДВС міста Харків ГТУЮ у Харківській області Довгаль Д. О. просив суд відмовити у задоволенні скарги, вважаючи її безпідставною та необґрунтованою, а висновки боржника щодо строків пред`явлення виконавчого документу помилковими. Зазначив, що ОСОБА_1 звернулася до суду зі скаргою з пропуском передбаченого законом десятиденного строку, оскільки державний виконавець у передбаченому законом порядку надіслав їй копію постанови про відкриття виконавчого провадження і 31 липня 2017 року ОСОБА_1 подала заяву про долучення до матеріалів виконавчого провадження копії рішення Московського районного суду міста Харкова, а це означає, що десятиденний строк на оскарження постанови державного виконавця сплинув ще в серпні 2017 року.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Московський районний суд міста Харкова ухвалою від 06 листопада 2018 року у складі судді Майстренко О. М. скаргу задовольнив. Визнав неправомірними дії державного виконавця Московського ВДВС міста Харків ГТУЮ у Харківській області Довгаля Д. О. щодо винесення постанови про відкриття виконавчого провадження № 54379429 на підставі виконавчого листа Московського районного суду міста Харкова № 643/5556/14-ц. Зобов`язав Московський ВДВС міста Харкова ГТУЮ у Харківській області скасувати постанову державного виконавця Довгаля Д. О. про відкриття виконавчого провадження № 54379429 на підставі виконавчого листа Московського районного суду міста Харкова № 643/5556/14-ц про зобов`язання ОСОБА_1 відновити становище, яке існувало до порушених прав та законних інтересів АК «Харківобленерго», а саме - звільнити охоронну зону повітряної лінії 35 Кв ТЕЦ № 3-ХПИ шляхом знесення будівлі (кафе), що знаходиться в охоронній зоні повітряної лінії 35 Кв ТЕЦ № 3-ХПИ у межах опор № 29-30 по проспекту Московському, 181 в місті Харкові .

Мотивував ухвалу суд першої інстанції тим, що вимоги скарги є обґрунтованими, оскільки рішення суду у цій справі набрало законної сили 21 січня 2015 року, а тому кінцевим строком пред`явлення його до примусового виконання є 21 січня 2016 року. Визначений у виконавчому листі строк пред`явлення його до виконання до 21 січня 2018 року не має юридичної сили, оскільки Законом України «Про виконавче провадження» який діяв як на момент вступу рішення суду у законну силу, так і на момент закінчення строку для його примусового виконання, передбачено строк для пред`явлення виконавчого документа до виконання один рік. Стягувач не звертався із заявою про поновлення строку на пред`явлення виконавчого документа до виконання, будь-які рішення суду з цього приводу відсутні.

Короткий зміст судового рішення апеляційного суду

Харківський апеляційний суд постановою від 08 травня 2019 року ухвалу Московського районного суду міста Харкова від 06 листопада 2018 року скасував, справу направив для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Мотивував постанову апеляційний суд тим, що місцевий суд не вирішував питання щодо недотримання ОСОБА_1 та її представником встановленого процесуальним законом десятиденного строку на подачу скарги, як і не з`ясував обставини, на які посилається представник АК «Харківобленерго», стверджуючи про своєчасне звернення до суду із заявою про видачу виконавчого листа та неможливістю його отримання протягом 2015-2016 років у зв`язку із знаходженням матеріалів цивільної справи в суді касаційної інстанції. Оскільки апеляційний суд переглядає лише ухвалені судом першої інстанції судові рішення, а питання щодо строків звернення до суду учасника виконавчого провадження судом першої інстанції не вирішено, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду і вирішення зазначених вище питань у відповідності із законом.

Короткий зміст касаційної скарги та її узагальнені аргументи, позиції інших учасників справи

У червні 2019 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила скасувати постанову Харківського апеляційного суду від 08 травня 2019 року і направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Касаційна скарга ОСОБА_1 мотивована неврахуванням апеляційним судом того, що вона не отримувала копії оскаржуваної постанови, а про її існування дізналася 13 лютого 2018 року під час ознайомлення її представником з матеріалами виконавчого провадження і в десятиденний строк було подано скаргу. Апеляційний суд безпідставно посилався на не дослідження судом першої інстанції обставин дотримання стягувачем строку на пред`явлення виконавчого листа до виконання, оскільки ці обставини не є предметом скарги та не впливають на правильність і законність ухвали місцевого суду. Апеляційний суд вийшов за межі апеляційних скарг та скасувавши ухвалу місцевого суду безпідставно направив справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, оскільки ухвала Московського районного суду міста Харкова від 06 листопада 2018 року не перешкоджає подальшому провадженню у справі. Місцевий суд правильно виходив з того, що виконавчий лист не міг бути пред`явлений до виконання після 21 січня 2016 року, відтак і виконавче провадження не могло бути відкритим після цієї дати. Строк пред`явлення виконавчого провадження сплив, тому дії державного виконавця Довгаля Д. О. не законні.

У липні 2019 року АК «Харківобленерго» подало відзив на касаційну скаргу, в якому просив залишити її без задоволення, а оскаржувану постанову - без змін, посилаючись на те, що це судове рішення є законним і обґрунтованим. Апеляційний суд переглядає лише ухвалені судом першої інстанції судові рішення, а питання щодо строків звернення до суду учасника виконавчого провадження судом першої інстанції не було вирішено, апеляційний суд правомірно направив справу для продовження розгляду до місцевого суду.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 20 червня 2019 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

02 липня 2019 року справа № 643/5556/14-ц надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 20 серпня 2019 року справу призначено до судового розгляду.

Фактичні обставини справи

Судами встановлено, що рішенням Апеляційного суду Харківської області від 21 січня 2015 року зобов`язано ОСОБА_1 відновити становище, яке існувало до порушення прав та законних інтересів АК «Харківобленерго», а саме звільнити охоронну зону повітряної лінії 35 кВ ТЕЦ №3-ХПИ у межах опор № 29-30 по проспекту Московському, 181 в місті Харкові . Вирішено питання про розподіл судових витрат.

На виконання рішення Апеляційного суду Харківської області 21 лютого 2017 року Московським районним судом видано виконавчий лист у справі № 643/5556/14-ц, в якому зазначено, що рішення набрало законної сили 21 січня 2015 року, строк пред`явлення виконавчого листа до виконання до 21 січня 2018 року.

Постановою державного виконавця Московського ВДВС міста Харків ГТУЮ у Харківській області Довгалем Д. О., відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа № 643/5556/14.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною другою статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку про наявність підстав для передачі справи на розгляд Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Мотиви і доводи Верховного Суду та застосовані норми права

Відповідно до статті 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно зі статтею 451 ЦПК України за результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу. У разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника). Якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги.

Частиною першою статті 381 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги приймає постанову за правилами статті 35 і глави 9 розділу ІІІ цього Кодексу з особливостями, зазначеними у статті 382 цього Кодексу.

Стаття 374 ЦПК України містить норму, яка визначає перелік повноважень суду апеляційної інстанції.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У справі, яка переглядається, судами встановлено, що звертаючись до суду зі скаргою ОСОБА_1 просила визнати неправомірними дії державного виконавця Московського ВДВС міста Харків ГТУЮ у Харківській області Довгаля Д. О. щодо винесення постанови від 25 липня 2017 року про відкриття виконавчого провадження № 54379429 на підставі виконавчого листа Московського районного суду міста Харкова у справі № 643/5556/14-ц та зобов`язати Московський ВДВС міста Харків ГТУЮ у Харківській області скасувати постанову державного Довгаля Д. О. від 25 липня 2017 року про відкриття виконавчого провадження № 54379429.

Московський районний суд міста Харкова ухвалою від 06 листопада 2018 року скаргу задовольнив.

Харківський апеляційний суд постановою від 08 травня 2019 року апеляційні скарги АК «Харківобленерго» та Московського ВДВС міста Харків ГТУЮ у Харківській області задовольнив частково. Ухвалу Московського районного суду міста Харкова від 06 листопада 2018 року скасував, справу направив для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В касаційній скарзі ОСОБА_1 , серед іншого, посилалася на те, що апеляційний суд вийшов за межі апеляційних скарг та скасувавши ухвалу місцевого суду безпідставно направив справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, оскільки ухвала Московського районного суду міста Харкова від 06 листопада 2018 року не є такою, що перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Верховний Суд у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 14 серпня 2019 року у справі № 521/8746/18 (провадження 61-6960св19) (предметом судового розгляду було питання про забезпечення позову) дійшов висновку, що суд апеляційної інстанції має право скасовувати лише ті ухвали, що перешкоджають подальшому провадженню у справі. Апеляційний суд, направивши справу на новий розгляд до суду першої інстанції, порушив вимоги статті 374 ЦПК України.

Разом з цим, Верховний Суд у складі Першої судової палати Касаційного цивільного суду в ухвалі від 19 квітня 2019 року у справі № 398/3248/18 (провадження 61-7185ск19) (предметом судового розгляду було питання про забезпечення позову) дійшов висновку про те, що скасовуючи ухвалу суду першої інстанції та направляючи справу до районного суду для продовження розгляду питання щодо забезпечення позову, апеляційний суд правильно виходив із того, що суд першої інстанції у порушення вимог цивільно-процесуального законодавства належно не обґрунтував необхідність вжиття заходів забезпечення позову, у наведений вище спосіб, і не встановив, чи є обраний вид забезпечення співмірним із заявленими позовними вимогами, що призвело до ухвалення судового рішення з порушенням норм процесуального права.

Також Верховний Суд у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду в ухвалі від 02 листопада 2018 року у справі № 752/7812/16-ц (провадження № 61-35214ск18) (предметом судового розгляду було питання про оскарження дій державного виконавця щодо повернення виконавчого документа стягувачеві) відмовляючи у відкритті касаційного провадження виходив з того, що суд апеляційної інстанцій, дослідивши усі наявні у справі докази в їх сукупності та надавши їм належну оцінку, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, дійшов обґрунтованого висновку про скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, оскільки судом першої інстанції належним чином не з`ясовано фактичні обставини справи та не надано належної оцінки в ухвалі суду про те чи відмовлялася ОСОБА_2 від добровільного вселення у квартиру, не перевірено, чи свідчать її дії щодо неявки в призначений державним виконавцем час виконання рішення суду про перешкоджання провадженню виконавчих дій.

Крім того, Верховний Суд у складі Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в ухвалі від 12 червня 2019 року у справі № 161/7459/15-ц (провадження № 61-7933ск19) (предметом судового розгляду було питання про заміну сторони виконавчого провадження) відмовляючи у відкритті касаційного провадження дійшов висновку, що скасовуючи ухвалу суду першої інстанції та направляючи справу для розгляду до суду першої інстанції, апеляційний суд виходив з того, що відповідно до пункту 1 частини першої статті 379 ЦПК України порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для розгляду до суду першої інстанції. Встановивши, що вказаний процесуальним законом порядок розгляду питання про заміну сторони виконавчого провадження судом додержано не було, що призвело до постановлення помилкової ухвали, без з`ясування питання про виникнення у ТОВ «ОТП Факторинг Україна» права вимоги до ОСОБА_3 як боржника, відповідно до укладеного договору поруки та постановленого у справі рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 13 травня 2010 року, апеляційний суд обґрунтовано направив справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зазначене свідчить про існування різного підходу до розуміння та застосування норм процесуального права між судовими колегіями різних судових палат Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду щодо можливості скасування апеляційним судом ухвал місцевого суду, які не перешкоджають подальшому провадженню в справі та у зв`язку з цим, направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У частині другій статті 403 ЦПК України визначено, що суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об`єднаної палати.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що вирішення цих правових питань з урахуванням наведеної правової позиції Верховного Суду у подібних правовідносинах викликає необхідність формування єдиної правозастосовчої практики, що підлягає вирішенню Об`єднаною Палатою Касаційного цивільного суду.

Однакове застосування закону забезпечуватиме реалізацію верховенства права, рівність перед законом та правову визначеність у державі. Єдність у практиці застосування одних й тих самих норм права поліпшуватиме громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також сприятиме утвердженню довіри до судової влади в цілому.

Ухвалення протилежних чи суперечливих судових рішень, особливо судом вищої інстанції, може спричинити порушення права на справедливий суд, закріпленого в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Загальновизнаний принцип правової визначеності передбачає стабільність правового регулювання і виконуваність судових рішень.

Згідно з частиною другою статті 403 ЦПК України та з урахуванням наведеного наявні підстави для передачі справи на розгляд Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Керуючись статтями 403, 404 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Передати на розгляд Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду справу № 643/5556/14-ц (провадження № 61-11131св19) за скаргоюОСОБА_1 на дії державного виконавця Московського відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області Довгаля Дениса Олександровича, заінтересовані особи: Московський відділ державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Акціонерна компанія «Харківобленерго» за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 08 травня 2019 року.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийМ. Є. Червинська
Судді:С. Ю. Бурлаков
А. Ю. Зайцев
Є. В. Коротенко В. П. Курило