КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

22 липня 2019 року місто Київ.

Справа № 760/12445/18

Апеляційне провадження № 22-ц/824/11314/2019

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційними скаргами ОСОБА_1 від 22 квітня 2019 року та 14 травня 2019 року на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 29 травня 2018 року про відкриття провадження

в справі за позовом заступника керівника Київської місцевої прокуратури №7 О. Кобилянського, Київської міської прокуратури до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання правочину недійсним, визнання спадщини відумерлою та витребування майна з чужого незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 29 травня 2018 року відкрито провадження у даній справі.

Не погодившись із ухвалою суду, ОСОБА_1 повторно 22 квітня 2019 року та 14 травня 2019 року, подала апеляційні скарги, в яких просила оскаржувану ухвалу скасувати через порушення правил підсудності та направити справу за підсудністю.

Однак провадження за апеляційними скаргами не може бути відкрите, з огляду на наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 27 серпня 2018 року ОСОБА_1 було відмовлено у відкритті апеляційного провадження на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 29 травня 2018 року, у зв`язку із тим, що остання, подала скаргу з порушенням строку, який не просила поновити та недоліки з приводу цього не усунула.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 жовтня 2018 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження на цю саму ухвалу у зв`язку із тим, що є наявна ухвала апеляційного суду про відмову у відкритті провадження.

18 січня 2018 року ухвалою Київського апеляційного суду з врахуванням того, що ОСОБА_1 вже скористалась своїм правом на апеляційне оскарження ухвали про відкриття провадження, їй відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

У зв`язку із тим що ОСОБА_1 тричі звернулась з апеляційною скаргою на ту ж саму ухвалу , та враховуючи, що тричі апеляційний суд відмовив у відкритті апеляційного провадження, ухвалою Київського апеляційного суду від 01 березня 2019 року повторно відмовлено останній у відкритті апеляційного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи скаржник та її представник повідомлялись належним чином про ухвали, якими ОСОБА_1 апеляційний суд відмовляв у відкритті апеляційного провадження (а.с. 109-110)

Будучи повідомленою про відмову у відкритті апеляційного провадження та про відсутність прав на повторну подачу скарги на ухвалу суду про відкриття провадження, ОСОБА_1 . продовжувала подавати до суду ідентичні апеляційні скарги на оскаржувану ухвалу.

ОСОБА_1 22 квітня 2019 року та 14 травня 2019 року вп`яте та вшосте подала апеляційні скарги на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 29 травня 2018 року.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 29 травня 2019 року в даній справі ухвалено рішення, яким позовні вимоги задоволені в повному обсязі. Визнано недійсним договір дарування від 07 грудня 2012 року квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 33, 8 кв.м., між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 Визнано квартиру АДРЕСА_1 відумерлою спадщиною після смерті ОСОБА_3 , та передати дану квартиру у власність Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради.Витребувано квартиру АДРЕСА_1 від ОСОБА_1 / АДРЕСА_2 , ІН НОМЕР_1 /на користь Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради / 01044 м. Київ вул. Хрещатик, 36 /.

18.07.2019 року цивільну справу № 760/12445/18 протоколом автоматизованого розподілу призначено та передано судді-доповідачу Желепі О.В.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

п.1 ч.2 ст.44 ЦПК залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

ч.3 ст.44 ЦПК якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини слід брати до уваги те, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді. (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року, (Judgementof ECHR of 16 December 1992 DeGeouffredelaPradelle v. France // SeriesA N 253- В).

Кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особі (справа «Скопелліті проти Італії» від 23 листопада 1993 року), або виконанням рішення, ухваленого на користь особи (справа «Папахелас проти Греції» від 25 березня 1999 року).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Враховуючи вищевказані обставини, та те що особа вп`яте та вшосте звернулась з апеляційними скаргами на той самий процесуальний документ, та будучи належним чином повідомленою судом про відсутність в неї такого права з підстав визначених ЦПК України, та те що обставини, які раніше стали підставою для повернення апеляційної скарги, існувати не перестали, то з матеріалів справи об`єктивно вбачається факт зловживання позивачем наданими останній процесуальними правами шляхом повторного звернення до суду з апеляційною скаргою з метою затягування розгляду справи, а тому апеляційний суд вважає, що апеляційні скарги підлягають поверненню скаржнику, відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

Керуючись ст. 44 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 від 22 квітня 2019 року та 14 травня 2019 року на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 29 травня 2018 року про відкриття провадження в справі за позовом заступника керівника Київської місцевої прокуратури №7 О. Кобилянського, Київської міської прокуратури до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання правочину недійсним, визнання спадщини відумерлою та витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без розгляду та повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду.

Суддя