Провадження № 2/761/1596/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

06 березня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Волошина В.О.

при секретарі: Кузик О.С.

за участі:

позивачки: ОСОБА_1,

представника позивачки: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу; зміну прізвища дитині,

в с т а н о в и в:

В червні 2018р. позивачка ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача ОСОБА_3, в якому просила суд:

- розірвати, укладений між сторонами шлюб;

- змінити малолітній дитині сторін ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 прізвище «ОСОБА_1» на «ОСОБА_1».

Свої позовні вимоги позивачка обґрунтовувала тим, що між сторонами 01 березня 2016р. було зареєстровано шлюб Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, про що було зроблено актовий запис № 163. В шлюбі у сторін народився, ІНФОРМАЦІЯ_1. син ОСОБА_4.

Подружнє життя у сторін не склалося через відсутність взаєморозуміння в поглядах на сімейне життя, несумісності характерів, постійних сварок та застосування відповідачем до позивачки та її батька фізичного та психологічного насильства, у зв'язку з чим позивачка вимушена була звернутись до суду з вказаним позовом до досягнення дитиною одного року. Спільне господарство сторонами не ведеться, шлюбно-сімейних відносин не підтримують. Подальше спільне життя між сторонами і збереження шлюбу не можливе та суперечить їх інтересам. Також, позивачка вважає, що оскільки після розірвання шлюбу спільна дитина сторін буде проживати разом з нею, та позбавлення дитини в майбутньому відчуття «неповноцінності», слід змінити прізвище дитини з прізвища батька на дошлюбне прізвище матері.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28 листопада 2018р. відкрито провадження по справі та призначено справу в порядку загального позовного провадження до розгляду.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 28 листопада 2018р. закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні позивачка та її представник заявлені позовні вимоги підтримали в повному обсязі, з підстав, зазначених в позові, просили суд позов задовольнити.

Відповідач, про час і місце судового розгляду оповіщався у встановленому законом порядку, у судове засідання не з'явився, про поважність причин неявки суду не повідомив та не просив розглядати справу у його відсутність, свого представника до суду не направив, відзив на позов не подавав.

Допитаний в судовому засідання за заявою сторони позивача, свідок ОСОБА_5 суду пояснив, що позивачка є його донькою, а відповідач є його зятем. Після реєстрації шлюбу, сторони проживали в квартирі разом зі свідком, відповідач з жовтня 2017р. в квартирі не проживає. Ще під час вагітності позивачки між сторонами почали виникати конфлікти та постійні сварки, причиною яких була поведінка відповідача, який обурився, у зв'язку з тим, що йому було відмовлено в реєстрації в квартирі в м. Києві. А після вживання алкогольних напоїв відповідач застосовував фізичне та психологічне насильство, як до позивачки, так і до свідка, при цьому відповідача було притягнуто до кримінальної відповідальності.

Оскільки, сторона позивача не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи і відповідно до ст. ст. 223, 280 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 01 березня 2016р.

Судом встановлено, що між сторонами склались неприязні стосунки, які негативно впливають, як на позивачку, так і на відповідача. Сторони не ведуть спільного господарства, проживають окремо. В шлюбі у сторін ІНФОРМАЦІЯ_1. народився син ОСОБА_4.

Згідно з ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

У відповідності з ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одниміз подружжя. За змістом ч. 2 цієї статті позов про розірвання шлюбу не може бути пред'явлений протягом вагітності дружини та протягом одного року після народження дитини, крім випадків, коли один із подружжя вчинив протиправну поведінку, яка містить ознаки кримінального правопорушення, щодо другого з подружжя або дитини.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено,що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Таким чином, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, суд вважає, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім'ї є неможливим, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам. Після розірвання шлюбу, прізвище позивачки «ОСОБА_1», прізвище відповідача «ОСОБА_1».

У відповідності з ч. 1, 3 ст. 145 СК України прізвище дитини визначається за прізвищем батьків.

Якщо мати, батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою. Спір між батьками щодо прізвища дитини може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

Статтею 148 СК України визначено, що у разі зміни прізвища обома батьками змінюється прізвище дитини, яка не досягла семи років.

У разі зміни прізвища обома батьками прізвище дитини, яка досягла семи років, змінюється за її згодою.

У разі зміни прізвища одного з батьків прізвище дитини може бути змінене за згодою обох батьків та за згодою дитини, яка досягла семи років.

За заявою батьків або одного з них, якщо другий помер, оголошений померлим, визнаний недієздатним або безвісно відсутнім, дитині, яка не досягла чотирнадцяти років та якій при реєстрації народження присвоєне прізвище одного з батьків, може бути змінено прізвище на прізвище другого з батьків.

У разі заперечення одним із батьків щодо зміни прізвища дитини спір між ними щодо такої зміни може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. При вирішенні спору беруться до уваги виконання батьками своїх обов'язків щодо дитини, а також інші обставини, які засвідчують відповідність зміни прізвища інтересам дитини.

Також прізвище дитини підлягає зміні при наявності інших підстав.

До таких підстав можна віднести :

- скасування рішення суду про визнання батьківства, якщо прізвище дитини було змінене у зв'язку з визнанням батьківства;

- за наявності заяви матері та батька дитини про визнання батьківства , якщо актовий запис було складено відповідно до статті 135 СК України;

- за рішенням суду про усиновлення тощо.

Зміна прізвища дитини змінюється у порядку, встановленому Правилами внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджені Наказом МЮ України від 12 січня 2011р. № 96/5, зареєстровано в МЮ 14 січня 2011р. за № 55/18793

Припинення шлюбу між батьками не тягне змінення прізвища дітей. Проте, якщо той з батьків, у якого дитина залишилася проживати після припинення шлюбу або визнання шлюбу недійсним, змінив своє прізвище, він має право змінити і прізвище дитини. При цьому необхідно враховувати і наявність згоди іншого з батьків, оскільки припинення шлюбу або визнання його недійсним не впливає на обсяг прав батьків.

При цьому п. 2.16.22. Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання визначено, що при зміні прізвища батьків дитини або одного з них у зв'язку з державною реєстрацією шлюбу, розірванням шлюбу чи визнанням шлюбу недійсним в актовому записі про народження малолітньої дитини змінюється прізвище батьків або одного з них при їх зверненні до відділу державної реєстрації актів цивільного стану та за умови одночасної зміни прізвища дитини.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звзяок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що відсутні правові підставі для задоволення вимоги позивачки про зміну прізвища дитини, оскільки прізвище позивачки буде змінено лише з часу набрання рішенням суду законної сили, а крім того, стороною позивача взагалі не надано суду доказів того, що між батьками існує спір, щодо прізвища дитини. Твердження сторони позивача, що в майбутньому дитина сторін може відчувати себе «неповноцінною», оскільки має відмінне від матері прізвище судом оцінюється критично, оскільки такі твердження ґрунтуються виключно на припущеннях сторони позивача.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 704,8 грн.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 17-19, 76-82, 89, 141, 223, 258, 259, 263-266, 268, 280, 282, 352, 354, 355 ЦПК України; ч. 2 ст. 104, ч. 1 ст. 110, ст. 112, 145, 148 СК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1) до ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2, проживає за адресою: АДРЕСА_2) про розірвання шлюбу; зміну прізвища дитині - задовольнити частково.

Шлюб між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, 01 березня 2016р., актовий запис № 163 (свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_3) - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище позивачки «ОСОБА_1», відповідача «ОСОБА_1».

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 704 /сімсот чотири/ грн. 80 коп.

В решті позову відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено 15 березня 2019р.

Суддя: