"17" жовтня 2019 р. Справа № 363/4381/19
УХВАЛА

17 жовтня 2019 року суддя Вишгородський районний суд Київської області Чірков Г.Є., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову,

встановив:

представник позивача звернувся до суду з позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Грицаєнко Юлії Іванівни про визнання договорів дарування недійсними.

Позов обґрунтовано тим, що позивач є пенсіонером за віком, немає пальців на обох руках, має вади зору та слуху й має лише початкову освіту. Позивач проживав у будинку АДРЕСА_1 , який йому раніше належав. В серпні 2017 року його дружина потрапила до лікарні з інсультом та перебувала у дуже важкому стані, позивач в той час відчував себе покинутим та втратив бажання до життя, тож за пропозицією дочки ОСОБА_3 вирішив скласти на неї заповіт, щоб вона отримала належне йому майно після його смерті. В серпні цього ж року з дочкою відповідачкою по справі та її чоловіком поїхали до нотаріуса де він підписав заповіт на кожне його майно окремо. Організацією складання заповіту займалась відповідачка, яка сплачувала за послуги нотаріуса та отримувала в різних інстанція необхідні документи. Потім його дружина одужала та позивач продовжив з нею проживати у даному будинку та обробляти городи. В грудні 2017 року позивач дізнався, що він на відповідачку не заповіт склав, а подарував належний йому житловий будинок з надвірними будівлями та земельними ділянками. Про те, що він подарував вказане майно відповідачці він дізнався, коли вона вчинила сварку та почала виганяти його дружиною з будинку. Таким чином вважає, що відповідачка ввела його в оману та скориставшись його фізичним, психологічним станом, душевними стражданнями та безграмотністю, чим ввівши його в оману заволоділа його майном.

В поданій заяві про забезпечення позову представник позивача просить накласти арешт на житловий будинок АДРЕСА_1 та земельні ділянки кадастровий номер :07:295:0173 та :07:295:0174, що знаходиться за тією ж адресою у зв`язку з тим, що існує реальна загроза відчуження відповідачкою вказаного майна, що може утруднення виконання можливого рішення суду.

Як передбачено ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Встановлено, що згідно договорів дарування від 30 вересня 2017 року укладених між сторонами, власником житлового будинку АДРЕСА_1 та земельних ділянок площею кадастровий номер :07:259:0173 та :07:295:0174 по АДРЕСА_1 є ОСОБА_3 .

Згідно роз`яснень даних в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи дану заяву, суд бере до уваги характер спірних правовідносин, доводи та обґрунтування позову, подані докази та виходить з висунутих у цій справі позовних вимог, оскільки невжиття таких заходів може призвести до істотного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, що є підставою до забезпечення позову шляхом арешту майна відповідача.

При цьому, обраний позивачем вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки вказане майно фактично зберігається в користуванні власника, а обмежується лише можливість розпорядитися ним.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Відтак до ухвалення рішення в цій справі слід вжити заходів для такого.

Матеріали справи не містять дані про можливе заподіяння збитків при застосуванні заходів забезпечення позову, а тому підстав для застосування зустрічного забезпечення судом не встановлено.

Доводи заяви позивача про це є слушними й обґрунтованими.

Крім того, підстав для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення в цьому випадку судом згідно ч. 3 ст. 154 ЦПК України також не встановлено.

Таким чином вказана заява підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 149-154, 260 ЦПК України,

ухвалив:

заяву задовольнити.

Накласти арешт на наступне майно:

- житловий будинок АДРЕСА_1 ;

- земельну ділянку площею 0,2500 га кадастровий номер :07:295:0173 по АДРЕСА_1 ;

- земельну ділянку площею 0,015 га кадастровий номер :07:295:0174 по АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Суддя