< Справа № 375/1199/18 Провадження № 2/375/45/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.03.2019 Рокитнянський районний суд Київської області в складі головуючого судді Нечепоренка Л.М., за участю секретаря Куць В.А., прокурора Федуна М.М., представників відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2, розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду смт.Рокитне цивільну справу за позовом заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Київського обласного та по м.Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Білоцерківське лісове господарство» до Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області та ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування розпорядження Рокитнянської районної державної адміністрації, визнання недійсним державного акта на право власності на земельну ділянку, скасування його реєстрації та витребування землі з незаконного володіння,-

у с т а н о в и в:

29 червня 2018 року до Рокитнянського районного суду звернувся із позовною заявою заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Київського обласного та по м.Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Білоцерківське лісове господарство» до Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області та ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування розпорядження Рокитнянської районної державної адміністрації, визнання недійсним державного акта на право власності на земельну ділянку, скасування його реєстрації та витребування землі з незаконного володіння.

У позові ставиться питання про усунення порушень земельного законодавства Рокитнянською районною державною адміністрацією при затвердженні проекту із землеустрою щодо відведення у власність відповідача ОСОБА_3 земельної ділянки площею 0,12 га для ведення садівництва (кадастровий номер :08:007:0014) за межами населеного пункту на території Рокитнянської селищної ради Рокитнянського району Київської області та подальшому оформленні державного акту на право власності на землю серії ЯМ №804092 від 02.11.2012, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю за № 02551.

Як вбачається із позову, земельна ділянка, яка надана у власність ОСОБА_3, перебуває у постійному користуванні ДП «Білоцерківське лісове господарство» та відноситься до земель лісового фонду.

Згідно інформації Київського обласного та по м.Києву управління лісового та мисливського господарства за № 04-36/2488 від 17.11.2017, інформації за № 174 від 19.03.2018 ДП «Білоцерківське лісове господарство»? а також інформації за № 203 від 22.03.2018 та картографічних матеріалів спірна земельна ділянка накладається на землі лісогосподарського призначення, а сама земельна ділянка з кадастровим номером :08:007:0014 розміщена в кварталі 92 виділі 13 Сухоліського лісництва ДП «Білоцерківське лісове господарство». Таким чином земельна ділянка з 2005 року відноситься до земель державної власності лісогосподарського призначення та використовується для ведення лісового господарства в порядку, визначеному Лісовим кодексом України.

З огляду на викладене, розпорядження Рокитнянської РДА від 10.07.2012 №428 щодо відведення у власність ОСОБА_3 земельної ділянки площею 0,12 га для ведення садівництва кадастровий номер :08:007:0014 за межами населеного пункту на території Рокитнянської селищної ради Рокитнянського району Київської області та державний акт на право власності на землю серії ЯМ №804092 від 02.11.2012 мають бути визнані незаконними і скасовані, а земельна ділянка витребувана у відповідача на користь держави в особі ДП «Білоцерківське лісове господарство».

Під час проведення підготовчого судового засідання з розгляду цивільного позову прокурора представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_2 подав клопотання про залишення позову прокурора без розгляду посилаючись на те, що у позовній заяві прокурор в обґрунтування підстав звернення до суду зазначає, що органами, уповноваженими державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах є Київське обласне та по м.Києву управління лісового та мисливського господарства та державне підприємство «Білоцерківське лісове господарство», які на даний час не здійснили жодних заходів щодо усунення порушень закону та повернення земель із незаконного чужого володіння.

Відповідно до ч.3 ст.56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовами іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за ново виявленими або виключними обставинами.

Згідно до ч.4 та 5 ст.56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст.185 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб»єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб»єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб»єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб»єктом, і які є підстави для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб»єктом звернення до суду і замінювати належного суб»єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

У разі вирішення спору по суті безпідставність звернення прокурора до суду на захист інтересів держави може бути підставою для скасування судового акту у випадку, коли законних підстав для такого представництва явно не було, що свідчить про порушення п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України.

До органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, відповідно до рішення Конституційного Суду України № 1-1/99 від 08.04.1999 року, означає орган, на який державою покладено обов»язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до ст.ст. 6, 7, 13 та 143 Конституції України може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Предметом розгляду по даній справі є дотримання вимог земельного законодавства в процесі передачі у власність земельних ділянок, зокрема, органом виконавчої влади.

В даному випадку прокурор звернувся до суду із позовом на захист інтересів не органу державної влади, а органу, який належить державі і реалізує державну політику в галузі лісового та мисливського господарства (Київського обласного та по м.Києву управління лісового та мисливського господарства та ДП «Білоцерківське лісове господарство») і в ніякому випадку які не уповноважені виконувати функцію держави.

В той же час прокурор в даному випадку звернувся до суду в інтересах:

-Київського обласного та по м.Києву управління лісового та мисливського господарства, яке не є органом, уповноваженим здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, а є органом, який реалізує державну політику в галузі лісового та мисливського господарства;

- Державного підприємства «Білоцерківське лісове господарство», яке взагалі не є суб»єктом владних повноважень, наділеним повноваженнями у спірних правовідносинах, а є юридичною особою, у постійне користування якій відповідно до Земельного та Лісового кодексів України передані у постійне користування землі лісогосподарського призначення.

Конституцією України та Законом України «Про прокуратуру» не передбачено можливості звернення прокурора до суду в інтересах держави в особі юридичної особи, навіть якщо вона є державним підприємством.

Сама по собі обставина не звернення сторони з позовом протягом певного часу, без з»ясування фактичного стану правовідносин між сторонами спору, не свідчить про неналежне виконання таким органом своїх функцій із захисту інтересів держави.

Таким чином, прокурор у даній справі не має повноважень для представництва інтересів держави в суді, оскільки ним неправильно визначено орган державної влади, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, в особі якого прокурор мав би право звернутися до суду за захистом інтересів держави.

Представник прокуратури в судовому засіданні заперечив підстави для залишення позовної заяви без розгляду посилаючись на те, що згідно до ч.4 та 5 ст.56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У позові виконані всі вимоги вказаної статті і тому підстав для залишення позовної заяви без розгляду немає, що підтверджено позовною заявою .

Представник відповідача Рокитнянської РДА клопотання не підтримала та пояснила, що для визначення, хто допустив порушення при підготовці та видачі розпорядження про передачу у власність земельної ділянки необхідно провести слухання справи по суті.

Заслухавши представників сторін, дослідивши надані матеріали справи, суд вважає, що є підстави для задоволення клопотання та залишення позову без розгляду.

Як вбачається із матеріалів справи до Рокитнянського районного суду звернувся із позовною заявою заступник керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Київського обласного та по м.Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Білоцерківське лісове господарство» до Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області та ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування розпорядження Рокитнянської районної державної адміністрації, визнання недійсним державного акта на право власності на земельну ділянку, скасування його реєстрації та витребування землі з незаконного володіння.

У позові ставиться питання про усунення порушень земельного законодавства Рокитнянською районною державною адміністрацією при затвердженні проекту із землеустрою щодо відведення у власність відповідача ОСОБА_3 земельної ділянки площею 0,12 га для ведення садівництва (кадастровий номер :08:007:0014) за межами населеного пункту на території Рокитнянської селищної ради Рокитнянського району Київської області та подальшому оформленні державного акту на право власності на землю серії ЯМ №804092 від 02.11.2012, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю за № 02551.

Згідно позову, земельна ділянка, яка надана у власність ОСОБА_3, перебуває у постійному користуванні ДП «Білоцерківське лісове господарство» та відноситься до земель лісового фонду.

Відповідно до ч.3 ст.56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовами іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за ново виявленими або виключними обставинами.

Згідно до ч.4 та 5 ст.56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст.185 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб»єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Вказана позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17.

«З урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено. Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).»

Суд вважає, що прокурор в достатній мірі не обґрунтував, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також не зазначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Тому вказаний позов повинен бути залишений без розгляду, так як позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Керуючись Законом України «Про прокуратуру», Постановою Верховного Суду від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17, ст.ст. 12, 13, 55, 56, 77-82, 200, 257 ч.1 п.2, 259, 263, 264-265, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Залишити без розгляду позов заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Київського обласного та по м.Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Білоцерківське лісове господарство» до Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області та ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування розпорядження Рокитнянської районної державної адміністрації, визнання недійсним державного акта на право власності на земельну ділянку, скасування його реєстрації та витребування землі з незаконного володіння.

Зобов'язати УДКСУ у Рокитнянському районі Київської області повернути прокуратурі Київської області сплачений судовий збір за подачу позову до Рокитнянського районного суду згідно платіжного доручення № 1462 від 20.06.2018 в сумі 5286 грн..

Ухвала може бути оскаржена до Київської апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня її отримання.

Ухвала в повному обсязі виготовлена 13.03.2019.

Суддя