Справа № 405/6192/19
Провадження №2/405/851/19
У Х В А Л А

20 серпня 2019 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А. в порядку вирішення питання про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Міської ради міста Кропивницького (м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Ленінського районного суду м. Кіровограда із позовною заявою до відповідача Міської ради міста Кропивницького, в якому просить поновити їй (позивачу) строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, у зв`язку із поважністю його пропуску, а також визначити їй ( ОСОБА_1 ) додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дослідивши дану позовну заяву та додані до неї документи в порядку вирішення питання про відкриття провадження у справі вважаю, що позов подано з порушенням правил підсудності, виходячи з наступного.

Статтею 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «суд» має завжди бути «встановленим законом». Це формулювання засвідчує принцип верховенства права, притаманний усій системі Конвенції та її протоколів, адже правовий орган, що не є встановленим відповідно до законодавства, завжди буде позбавлений леґітимності, яка вимагається в демократичному суспільстві для вирішення справ приватних осіб.

Отже, інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Тобто, поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства, як це визначено частиною 1 ст. 19 ЦПК України.

Стаття 30 ЦПК України визначає правила виключної підсудності, тобто підсудності, при якій розгляд певних категорій справ може розглядатися лише в чітко визначеному суді. До таких справ не можуть застосовуватися правила загальної та/або альтернативної підсудності, визначені ст. ст. 27, 28 ЦПК України, і, зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Отже, виключна підсудність є пріоритетною над загальною.

При цьому, відповідно ст. 1272 ЦК України особа яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Крім того, відповідно до роз`яснень, наданих у п. 42 постанови № 3 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 1 березня 2013 року Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Окрім того, як вказано в інформаційному листі Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо деяких спірних питань застосування норм цивільного процесуального права № 6-47/0/9-12 від 10.07.2012 року, на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Враховуючи вищевикладене, а також приймаючи до уваги, що предметом пред`явленого позивачем ОСОБА_1 позову є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка (спадщина) відкрилася після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та яка складається з об`єкту нерухомого майна 1/3 частини квартири АДРЕСА_2 , при цьому місцезнаходження зазначеної квартири відноситься до території Фортечного району м. Кропивницького, на підставі чого до даного позову застосовуються положення ч. 1 ст. 30 ЦПК України щодо виключної підсудності, а відтак даний спір не підсудний Ленінському районному суду м. Кіровограда.

Згідно з вимогами п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 3 статті 31 ЦПК України передбачено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

За наведених обставин, враховуючи, що зазначена цивільна справа не належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Ленінського районного суду м. Кіровограда, враховуючи також, що спадкове нерухоме майно - квартира, знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 та розташована на території Фортечного району м. Кропивницького, в зв`язку з чим цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Міської ради міста Кропивницького про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не підсудна Ленінському районному суду м. Кіровограда, а тому на підставі п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України підлягає передачі на розгляд до Кіровського районного суду м. Кіровограда, якому вона підсудна відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ч. 1 ст. 30, п. 1 ч. 1 та ч. 3 ст. 31, ст. 258, ст. 260, ст. 261, ст. 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И Л А:

Цивільну справу № 405/6192/19 за позовом ОСОБА_1 до Міської ради міста Кропивницького про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передати на розгляд до Кіровського районного суду м. Кіровограда на підставі ч. 1 ст. 30 ЦПК України.

Матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Міської ради міста Кропивницького про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, направити до Кіровського районного суду м. Кіровограда не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження даної ухвали, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова