Справа № 405/6340/18
Провадження №2/405/1148/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2019 року Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючого судді - Іванової Л.А.

при секретарі - Тюпі Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до управління комунальної власності міської ради міста Кропивницького про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до управління комунальної власності міської ради міста Кропивницького про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, зазначивши на обґрунтування позовних вимог, що ОСОБА_2 та його (позивача) матір ОСОБА_3 з грудня 1977 року перебували у фактичних шлюбних відносинах та в подальшому 14.01.1982 року уклали шлюб. В свою чергу між ним (позивачем) та ОСОБА_2 склалися товариські відносини, вони перебували в приязних та дружелюбних стосунках, фактично, - в родинних взаєминах. Після смерті матері ( ОСОБА_3 ) він (позивач) продовжував спілкуватися з ОСОБА_2 , постійно його відвідував, піклувався про стан його здоров`я, допомагав у побутових питаннях, відносився до нього як до батька. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, та витрати пов`язані з похованням лягли на нього (позивача). Крім того, позивач зазначив, що у ОСОБА_2 була донька, а тому він (позивач) розраховував, що після смерті батька ( ОСОБА_2 ) вона нагадає про себе, однак місцезнаходження її не відоме, зв`язки з нею були втрачені після шлюбу матері з ОСОБА_2 . Також, позивач вказав, що він 08.04.2018 року був змушений виїхати на заробітки до Польщі та планував повернутися в Україну 09.05.2018 року, однак в зв`язку з обставинами повернувся лише 20.07.2018 року. По поверненню із-за кордону він (позивач) планував разом з донькою померлого ОСОБА_2 відвідати квартиру вітчима, з метою перевірки стану квартири, особистих речей та документів, однак, в силу її байдужості до факту смерті батька, він (позивач) був вимушений здійснити впорядкування речей в присутності сторонніх осіб та під час якого в присутності свідків, серед документів ОСОБА_2 виявив заповіт про який, йому не було відомо, в якому зазначено, що саме він (позивач) є спадкоємцем майна померлого ОСОБА_2 , а саме: квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач також зазначив, що 15.08.2018 року він подав до Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 заяву про прийняття спадщини та оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак нотаріусом йому (позивачу) було відмовлено в прийнятті заяви про прийняття спадщини у зв`язку з пропуском строку, встановленого ЦК України, у шість місяців.

З огляду на викладене вище, а також приймаючи до уваги наявність поважних причин пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме те, що він (позивач) перебував за межами України, та йому не було відомо про складений спадкодавцем на його ім`я заповіт, просив визначити йому ( ОСОБА_1 ) додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 21 вересня 2018 року відкрито загальне позовне провадження у даній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 20 грудня 2018 року закрито підготовче провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином, подав заяву, яка зареєстрована судом за вх. № 31984 від 14 грудня 2018 року про підтримання позовних вимог та про розгляд справи без його участі.

Відповідач управління комунальної власності міської ради міста Кропивницького в судове засідання не з`явилися, повідомлений належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи, при цьому, на стадії підготовчого провадження по справі, представник відповідача ОСОБА_12 (який діє на підставі довіреності від 19.01.2018 року № 58/17) надав заяву за вх. № 26239 від 22.10.2018 року про розгляд справи за відсутності представника відповідача, на підставі наявних у справі доказів.

Враховуючи подані сторонами заяви, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, виходячи з положень ст. 12 та ст. 13 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, суд вважає, що вимоги позивача обґрунтовані, ґрунтуються на вимогах закону, що регулює спірні правовідносини, та є такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Стаття 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, в той час як стаття 16 ЦК України визначає, що способами захисту цивільних прав та інтересів, серед інших, є визнання права.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 уклали шлюб 14.01.1982 року, про що в книзі записів актів громадянського стану про одруження зроблено запис за № 46 та видано свідоцтво про одруження серії НОМЕР_1 . Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_3 ».

Судом також встановлено та підтверджується матеріалами справи, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 16.10.2007 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1-1787 (спадкова справа № 159/2007), посвідченого державним нотаріусом Першої кіровоградської державної нотаріальної контори Хомутенко О.В., на підставі заповіту, посвідченого Першою кіровоградською державною нотаріальною конторою 01 серпня 2005 року і реєстрованого в реєстрі за № 3-1335, ОСОБА_2 є спадкоємцем зазначеного в заповіті майна ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , при цьому, спадкове майно, на яке видано це свідоцтво, складається з квартири за АДРЕСА_1.

Відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» № 16508163 від 02.11.2007 року право приватної власності на 1/1 частки квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано за ОСОБА_2 , підстава виникнення права власності: свідоцтво про право на спадщину № 1-1787 від 16.10.2007 року, виданого Першою кіровоградською державною нотаріальною конторою, номер запису: 52251 в книзі: 152.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 18 листопада 2017 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, про що складено відповідний актовий запис за № 2980.

Судом також встановлено, що за життя 16.12.2013 року ОСОБА_2 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Панчишиною С.С., зареєстрований в реєстрі за № 6984, за яким ОСОБА_2 , на випадок смерті зробив таке розпорядження: спадкоємцем всього його майна, яке буде належати йому на день смерті, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, а також всього того, що згідно із законодавством України може бути успадкованим, у повному обсязі, він призначає ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Крім того, зазначеним заповітом, ОСОБА_2 скасував раніше складений ним заповіт посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Яценко О.П. 07.08.2007 року за реєстровим № 1095.

15 серпня 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1 з заявою щодо порядку прийняття спадщини і оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та 15 серпня 2018 року за № 1803/02-31 отримав відповідь, відповідно до якої останньому роз`яснено, що в разі якщо він не був прописаний та не проживав за однією адресою разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та ним не була подана заява про прийняття спадщини у встановлений цивільним кодексом України шестимісячний строк (а саме: стаття 1270) йому необхідно звернутися до суду за визначенням додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Крім того, за інформацією Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1 від 22 лютого 2019 року за вх. № 54704, наданої на запит суду, з заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , до нотаріальної контори спадкоємці не зверталися, свідоцтва про право на спадщину не видавалися, що підтверджується інформаційної довідкою зі Спадкового реєстру № 55208754 від 20.02.2019 року.

Позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, як на поважність причин, з яких ним був пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини, зазначив про те, що в період шестимісячного строку, встановленого Законом для прийняття спадщини, він не знав про складений ОСОБА_2 на його користь заповіт. Крім того, в період часу з 08.04.2018 року до 20.07.2018 року він перебував за межами України, а саме: в Польщі.

Судом в свою чергу встановлено, що в період з 14.04.2018 року по 20.07.2018 року позивач ОСОБА_1 перебував за межами України, що підтверджується відмітками в паспорті громадянина України для виїзду за кордон, оформленою візою № 011468436 до Польщі з терміном дії з 27.03.2018 року по 31.07.2018 року.

Крім того, відповідно до акту про підтвердження факту від 08.09.2018 року складеного за участю мешканців квартир АДРЕСА_3 ОСОБА_9 та ОСОБА_10 про те, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 проживали за адресою: АДРЕСА_1 в шлюбі, як чоловік та дружина, вели спільне господарство. ОСОБА_3 померла за адресою проживання. Після смерті ОСОБА_3 ОСОБА_1 продовжував спілкуватися з ОСОБА_2 , постійно його відвідував, піклувався про стан його здоров`я, допомагав у побутових питаннях. По поверненні ОСОБА_1 з Польщі в липні 2018 року, перевіряючи документи, було виявлено їх (мешканців) присутності заповіт, складений в 2013 році на ім`я ОСОБА_1 .

З огляду на зазначене, судом відзначається, що для оформлення права на спадщину необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Право прийняти спадщину або не прийняти її належить виключно спадкоємцеві.

Відповідно до ст.ст.1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Таким чином, закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець у зазначений строк не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч.1 ст.1272 ЦК України).

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем, на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч.3 ст.1268 ЦК України).

Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Право власності на спадкове майно може бути визнано тільки за спадкоємцем, який прийняв спадщину (ст.67 Закону України «Про нотаріат»).

Поряд з цим, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК України).

В п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30травня 2008року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Така правова позиція викладена Верховним Судом України у постанові від 14 вересня 2016 року(справа № 6-1215цс16), від 26 вересня 2012 року (справа №6-85 цс 12), від 04 листопада 2015 року (справа 6-1486 цс 15).

З огляду на викладене вище, судом відзначається, що єдиною підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за змістом ч.3 ст.1272 ЦК України є поважність причин, з якої пропущений строк для прийняття спадщини.

Враховуючи фактичні обставини справи, проаналізувавши доводи позивача з приводу поважності пропуску строку для прийняття спадщини та надані позивачем належні докази для підтвердження вказаних обставин, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем шестимісячного строку, передбаченого Законом, для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим вважає за необхідне позов задовольнити.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати по справі, понесені позивачем, які складаються з судового збору в загальному розмірі 704 грн. 80 коп., залишити по фактично понесеним позивачем.

На підставі вищевикладеного, відповідно до ст. 1223, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 7, 12, 17, 18, 76, 141, 259, 263-265 ЦПК України,суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до управління комунальної власності міської ради міста Кропивницького про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком два місяці, який необхідно рахувати з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Судові витрати по справі залишити по фактично понесеним позивачем ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з підстав, передбачених ч.ч.2, 3 ст.354 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова