КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
Справа №760/7238/19 Головуючий у І інстанції Букіна О.М.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2019 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

за участі секретаря Сакалоша Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 02 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «БАШТА», про визнання незаконним перебування на посаді,

ВСТАНОВИЛА:

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що у 2006 році на підставі рішення установчих зборів (протокол №1 від 12.03.2006 року) було створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1. На підставі договору купівлі-продажу квартири від 01 серпня 2012 року за №1233 він є власником квартири АДРЕСА_1 , а тому є співвласником зазначеного багатоквартирного будинку та відповідно членом ОСББ «Башта».

15 грудня 2015 року на позачергових загальних зборах співвласників ОСББ «Башта» було обрано нове правління та голову правління ОСББ «Башта», які приступили до виконання своїх обов`язків 23 березня 2017 року.

06 лютого 2019 року з ініціативи правління ОСББ «Башта» було проведено чергові щорічні загальні збори членів ОСББ «Башта», на яких прийнято рішення щодо формування нового складу правління.

Позивач вважає, що чергові збори 06 лютого 2019 року відбулися із порушенням процедури, зокрема, позивач ОСОБА_1 не був письмово повідомлений про час, місце та порядок денний зборів, порядок денний відрізнявся від затвердженого зборами правління у грудні 2018 року, голосування на чергових зборах, які відбулись 06 лютого 2019 року здійснювалося шляхом письмово опитування, а прийняті рішення не набрали необхідної кількості голосів для їх затвердження. Окрім того, членами правління були надані сфальшовані документи приватному нотаріусу Леонтьєву Г.О. , який вчинив запис про зміну відомостей керівника ОСББ, вписавши керівником ОСОБА_2

На підставі викладеного, позивач вважає перебування ОСОБА_2 на посаді незаконним та просив суд першої інстанції позовні вимоги задовольнити та визнати незаконним перебування на посаді голови правління ОСББ «Башта».

Рішенням Солом`янського районного суду Київської області від 02 серпня 2019 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

В доводах апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що судом першої інстанції було проігноровано подане клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін, при дослідженні доказів наданих на підтвердження позовних вимог не звернув увагу на численні порушення Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирних будинків» під час проведення зборів співвласників ОСББ «Башта» та безпідставно стверджує, що на загальних зборах співвласників ОСББ «Башта» прийняло участь та проголосувало 175 співвласників квартири, що становить 60 % голосів.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

В порядку визначеному ст. 360 ЦПК України, на адресу апеляційного суду надійшли відзиви на апеляційну скаргу від ОСОБА_2 та від ОСББ «Башта», однак подані відзиви не приймаються судом до уваги, оскільки до відзиву не додані докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи, як того вимагає ч. 4 ст. 360 ЦПК України.

ОСОБА_1 в судове засідання з`явився, апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити. Пояснив, що на розгляді Солом`янського районного суду м.Києва перебуває також його позов до ОСББ «Башта» про оскарження рішення загальних зборів ОСББ «Башта» від 06 лютого 2019 року.

Відповідач в судове засідання з`явився та просив суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши учасників справи, які з`явилися в судове засідання, доходить висновку що апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, враховуючи наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що 20 жовтня 2006 року відбулася державна реєстрація ОСББ «Башта», що підтверджується Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 6).

Як вбачається з протоколу чергових загальних зборів членів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» від 06 лютого 2019 року, було обрано правління в новому складі: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 (а.с. 7-8).

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, керівником ОСББ «Башта» значиться ОСОБА_2 (а.с. 4).

Як вбачається з протоколу №15 зборів правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» від 17 грудня 2018 року, на яких був присутній ОСОБА_1 , було прийнято рішення про призначення проведення чергових Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» 06 лютого 2019 року, тобто позивач був повідомлений належним чином про час, місце проведення зборів та порядок денний, про що свідчить його підпис на протоколі.

06 лютого 2019 року було проведено чергові загальні збори членів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» і згідно протоколу №1/2019 від 06 лютого 2019 року було прийнято рішення про затвердження порядку денного загальних зборів.

Вбачається, що чергові Загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта», як вищий орган управління об`єднання, затвердили порядок денний зборів у спосіб, встановлений Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та Статутом об`єднання.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем заявлено вимогу про визнання незаконним перебування на посаді голови правління ОСББ «Башта» ОСОБА_2 , разом із тим не було заявлено вимогу про скасування відповідного рішення загальних зборів ОСББ «Башта». Тобто позивач обрав не той спосіб захисту.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирних будинків» функції управління об`єднанням також здійснюють його органи - загальні збори співвласників багатоквартирного будинку і його виконавчий орган.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирних будинків» органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів оприлюднюється. У передбачених статутом або рішенням загальних зборів випадках воно може бути надане співвласникам під розписку або направлене поштою (рекомендованим листом).

Співвласники мають право знайомитися з рішеннями (протоколами) загальних зборів, затвердженими такими рішеннями документами та робити з них копії. Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку.

Згідно ч. 9 ст. 6, ч. 15 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирних будинків» та п.3.9. Статуту ОСББ рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування і вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (їх представники), які разом мають більше половини від загальної кількості голосів співвласників.

Згідно із змістом ст. ст. 11, 15 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства України. Кожна особа має право на судовий захист. Отже об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес, саме вони є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів наводиться в ст. 16 ЦК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Зазначений перелік способу захисту не є вичерпним, а тому суд може застосувати інші способи захисту. За загальним правилом, у разі порушення цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного способу захисту, який належить від виду правопорушення та від наявності чи відсутності між сторонами зобов`язальних правовідносин. Тобто, потерпіла сторона не звертається з усіма передбаченими вимогами до суду, а обирає саме той спосіб захисту, який відповідає характеру порушення його права чи інтересу.

Таким чином, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Згідно ч.2 ст. 5 ЦПК України, у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При цьому як вбачається з матеріалів справи та змісту заявлених позовних вимог ОСОБА_1 не просив суд першої інстанції визнати рішення загальних зборів ОСББ «Башта» про обрання нового голови правління незаконним, а тому у суду були відсутні правові підстави ставити під сумнів законність перебування ОСОБА_2 на посаді голови правління ОСББ «Башта».

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для скасування оскаржуваного рішення суду з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, таким чином апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 369, 374, 375, ЦПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 02 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «БАШТА», про визнання незаконним перебування на посаді залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення в порядку та з підстав, що визначені ст. 389 ЦПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 17 жовтня 2019 року.

Суддя-доповідач

Судді: