Справа № 754/467/19
У Х В А Л А

іменем України

13 березня 2019 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України при поданні позовної заяви ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про вселення, -

В С Т А Н О В И В

ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3 звернулась до суду з вище зазначеною позовною заявою.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 15.01.2019 р. позов залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом трьох днів з дня отримання ухвали суду.

Позов підлягав залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам п.п. 5, 9, 10 ч. 3 ст. 175 та ч. 4, 5 ст. 177 ЦПК України.

15.02.2019 р. позивачем отримано зазначену ухвалу суду, проте станом на 13.03.2019 р. недоліки позову усунуто не було, до суду не надходило матеріалів які б свідчили про зазначене.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Повернення заяви з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та не позбавляє можливості повторного звернення до суду після усунення обставин, що стали підставою для повернення заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду не виконає вимоги ст. ст. 175,177 ЦПК України, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що недоліки позовної заяви усунуто не було, тому її слід вважати неподаною і повернути заявнику.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про вселення - повернути позивачу, роз'яснивши право на повторне звернення до суду після усунення обставин, що стали підставою для повернення заяви.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет на веб-сайті суду: http://ds.ki.court.gov.ua/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом п'ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали суду складено 13.03.2019 р.

Суддя