Справа № 308/4659/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 березня 2019 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Лемак О.В.,

з участю секретаря судових засідань Сухан Н.В.,

позивача ОСОБА_2,

представника позивача ОСОБА_3,

відповідача ОСОБА_4,

представника відповідача ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород заяву адвоката Стецяк Тетяни Іванівни, яка діє в інтересах ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09 листопада 2017 року по справі №308/4659/17 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09.11.2017 року у цивільній справі № 308/4659/17 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу позов задоволено, шлюб, укладений 25 травня 2016 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4, який зареєстровано у виконавчому комітеті Руськокомарівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, актовий запис №04, - розірвано.

До суду надійшла заява від представника відповідача про перегляд вказаного заочного рішення, в якій заявник просить скасувати заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09.11.2017 року і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування заяви вказує, що зазначене заочне рішення підлягає перегляду виходячи з того, що відповідачу не було відомо про розгляд справи, оскільки жодних судових повісток вона не отримувала. Також посилається на те, що обставини встановлені судом, що стосуються доводів позивача, були встановлені хибно. Зазначені доводи позивача відповідач заперечує, однак, враховуючи, що відповідача не було повідомлено належним чином про розгляд даної цивільної справи, вона була позбавлена можливості подавати докази та заперечувати проти доводів позивача.

У судовому засіданні відповідач та її представник підтримали заяву про перегляд заочного рішення з наведених в ній підстав, просили задовольнити.

Позивач та його представник заперечили проти скасування заочного рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, 09.11.2017 року Ужгородським міськрайонним судом ухвалено заочне рішення у справі № 308/4659/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу.

Згідно з ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи слідує, що судом було повідомлено відповідача про день, час та місце розгляду справи належним чином. Відтак, відповідачу було відомо про розгляд справи в суді. Про поважні причини неявки у судові засідання відповідачем суду повідомлено не було.

Також суд розглядаючи другу умову для скасування заочного рішення виходить з того, що відповідно до ст.288 ЦПК України відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення повинен зазначити такі обставини, та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку ухвалив би принципово інше рішення.

На необхідність з'ясування наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення неодноразово звертав увагу Верховний Суд України при підготовці Узагальнень судової практики щодо ухвалення та перегляду судами заочних рішень, зазначаючи, що зв'язку з практикою скасування заочного рішення без з'ясування, чи є у відповідачів докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, в результаті нове ухвалене рішення після скасування заочного рішення є аналогічним. Тому касаційний суд наголошує, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у цивільно-процесуальному законі, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Однак, заявником не наведено та не надано суду будь-яких доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи, та могли б призвести до ухвалення протилежного за змістом рішення, про перегляд якого просить заявник.

З урахуванням наведеного, суд приходить до переконання, що відсутні підстави для скасування судового рішення, тому заява про його перегляд підлягає залишенню без задоволення.

При цьому суд роз'яснює заявнику, що відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст.260, 287, 288, 354, 355 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Стецяк Тетяни Іванівни, яка діє в інтересах ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09 листопада 2017 року по справі №308/4659/17 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз'яснити заявнику про його право на апеляційне оскарження заочного рішення суду в загальному порядку, передбаченому ст.ст.354-355 ЦПК України, а саме на рішення може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з моменту постановлення ухвали безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Лемак О.В.