ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2019 року

м. Харків

справа № 645/168/17

провадження № 22-ц/818/2712/19

Харківський апеляційний суду складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого: Коваленко І.П.,

суддів: Овсяннікової А.І., Сащенко І.С.,

учасники справи:

позивач: Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк»,

відповідач: ОСОБА_1

розглянув в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» про визнання недійсним договору про надання споживчого кредиту, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Фрунзенського районного суду м. Харкова від 27 лютого 2019 року, постановлену суддею Ульяніч І.В., -

ВСТАНОВИВ:

У січні 2017 року Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 06 лютого 2017 року відкрито провадження у справі.

У листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зустрічним позовом до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» про визнання недійсним договору про надання споживчого кредиту.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2018 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до спільного розгляду з позовом ПАТ «Дельта Банк».

27 лютого 2019 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про прийняття її уточненої зустрічної позовної заяви.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 27 лютого 2019 року у задоволенні заяви про прийняття уточненої зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 - відмовлено.

Уточнену зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто їй.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду скасувати та постановити нову про задоволення її заяви та прийняти до розгляду уточнену зустрічну позовну заяву.

Апеляційну скаргу мотивує тим, що оскільки розгляд справи по суті не розпочинався, підготовче засідання не закінчилось вона мала права звернутися до суду із уточненою зустрічною позовною заявою.

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 13 травня 2019 року відповідно до вимог ч.1 ст.369 ЦПК України розгляд справи призначено в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, вислухав суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що скарга підлягає задоволенню.

Відмовляючи у прийнятті уточненої зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 та повертаючи її позивачу, суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 звернулася до суду з відповідним клопотання після спливу встановленого судом строку для подання відзиву на позовну заяву.

Проте, колегія судді не може погодитися з таким висновком суду, оскільки він не ґрунтується на вимогах закону.

Однією із найважливіших конституційних гарантій забезпечення та захисту прав та свобод особи є право на судовий захист.

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорення. Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право;4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення;7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Згідно з ч. 1-2 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Аналіз зазначених норм права свідчить про те, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого права та інтересу способами, які не заборонені законом, перелік яких не є вичерпним.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Як свідчать матеріали справи у 26 січня 2017 року ПАТ «Дельта Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 06 лютого 2017 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у попереднє судове засідання. Направлено відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів та запропоновано подати до початку розгляду справи по суті письмові заперечення проти позову із зазначенням доказів, що підтверджують її заперечення.

19 травня 2017 року Фрунзенським районним судом м. Харкова було ухвалено заочне рішення про задоволення позову Банку.

Ухвалою суду від 27 жовтня 2017 року було переглянуто та скасовано заочне рішення за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, та справу призначено до розгляду в загальному порядку.

У листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зустрічним позовом до ПАТ «Дельта Банк» про визнання недійсним договору про надання споживчого кредиту.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2018 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до спільного розгляду з позовом ПАТ «Дельта Банк».

27 лютого 2019 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про прийняття її уточненої зустрічної позовної заяви.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 27 лютого 2019 року у задоволенні заяви про прийняття уточненої зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 - відмовлено.

Уточнену зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто їй.

Згідно положень ч.ч.1-3 ст.193 ЦПК України на яку посилається суд першої інстанції, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Відповідно до вимог ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог ч.1 та 2 ст.193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Між тим, наслідки передбачені вимогами ч.3 ст.194 ЦПК України застосовуються лише у випадку подання з порушенням строків саме зустрічної позовної заяви. Проте, вимогами ст.193 ЦПК України не передбачено строку для внесення подання уточненої зустрічної позовної заяви чи внесення уточнень до неї.

Разом з тим, у ч.2 ст.197 ЦПК України наведено перелік дій, які здійснює суд під час проведення підготовчого засідання.

Так, у підготовчому засіданні суд оголошує склад суду, а також прізвища, імена та по батькові секретаря судового засідання, перекладача, спеціаліста, з`ясовує наявність підстав для відводів; з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, передати справу на розгляд третейського суду або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді; у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; за клопотанням учасників справи вирішує питання про забезпечення позову, про зустрічне забезпечення; вирішує заяви та клопотання учасників справи; направляє судові доручення; встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення; встановлює строк для подання пояснень третіми особами та відповіді учасників справи на такі пояснення; встановлює строки та порядок врегулювання спору за участю судді за наявності згоди сторін на його проведення; призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; з`ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат; вирішує питання про колегіальний розгляд справи; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Згідно ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Виходячи зі змісту вказаних статей, позивач за зустрічним позовом ОСОБА_1 мала право подати уточнений зустрічний позов до закінчення підготовчого засідання.

Оскільки у справі було ухвалено заочне рішення, яке у подальшому ухвалою суду від 27 жовтня 2017 року було скасовано, з підстав неналежного повідомлення відповідача ОСОБА_1 , остання була позбавлена процесуальної можливості подати зустрічний позов та у подальшому уточнити його.

За таких обставин колегія суддів вважає, що ухвала суду підлягає скасуванню з передачею справи до суду першої інстанції для продовження розгляду відповідно до вимог п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.367, 369, 374, 379, 381, 382, 384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Ухвалу Фрунзенського районного суду м. Харкова від 27 лютого 2019 року - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повну постанову складено 18 червня 2019 року.

Головуючий - І.П. Коваленко

Судді - А.І. Овсяннікова

І.С. Сащенко