Справа № 199/1538/19
(2-о/199/78/19)
РІШЕННЯ

Іменем України

01.03.2019 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м.Дніпропетровська у складі:

судді Скрипник О.Г.

секретарі Шеленок С.М.

представник заявника : ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро в приміщенні суду заяву ОСОБА_2, заінтересована особа: ОСОБА_3, про видачу обмежувального припису,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2, яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, звернулася до суду з заявою про видачу обмежувального припису відповідно до Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" стосовно кривдника ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, який проживає: ІНФОРМАЦІЯ_3, а саме: Заборонити перебувати за адресою: Дніпропетровська область, м, Дніпро, вул, Східна, 35 на строк 6 місяців;Заборонити наближатися на відстань ближче 100 метрів до будинку 35 по вул. Східна у м. Дніпро, Дніпропетровської області;Заборонити вести листування, телефонні переговори, розмови в соціальних мережах або контактувати з ОСОБА_2 через інші засоби зв'язку особисто і через третіх осіб.

В обгрунтування заяви зазначила, що 26 січня 2002 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 був зареєстрований шлюб.

На теперішній час в провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа № 199/10050/18 про розірвання шлюбу між нею та ОСОБА_3, справу призначено до розгляду на 05.03.2019 року.

Шлюбне життя сторони не ведуть вже досить тривалий час, в будинку разом не мешкають понад трьох місяців. З моменту звернення позивача до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, ОСОБА_3 регулярно шукає з заявником зустрічей, під час яких вчиняє сварки, постійно погрожує заявнику фізичним насильством, вбивством, якщо вона не відкликає свою заяву про розірвання шлюбу, ображає її словесно, принижує, переслідує та залякує. ОСОБА_3 систематично вчиняє домашнє насильство, умисно вчиняє сварки, що призводять до психологічних страждань, емоційної залежності та погіршення якості життя заявника.Через погрози кривдника та наміри їх реалізувати, заявник постійно побоюється за свою безпеку, оскільки всі дії ОСОБА_3, вислови, погрози вона сприймає як реальні та такі, які ОСОБА_3 має намір реалізувати та реалізує при першій же зручній нагоді, з підстав чого неодноразово заявник змушена була тікати із свого будинку, де постійно мешкає та ночувати у своїх подруг.

У період з 31.01.2019 року по 01.02.2019 року заявником було зроблено понад шість викликів працівників поліції за телефоном 102, що було зафіксовано в заявах до правоохоронних органів, однак оскільки з ОСОБА_4 досі перебуває в шлюбі, всі заяви ОСОБА_2 та виклики залишилися без належної уваги.

Так, ОСОБА_3 проник в домоволодіння за адресою м. Дніпро, вул. Східна, 35, зламав дверні замки та вчинив крадіжку грошових коштів, документів та інших речей. З приводу цього факту заявник в черговий раз змушена була викликати правоохоронні органи ти робити відповідну заяву.

Заявник в судове засідання не зявилася її представник в судовому засіданні заяву підтримала, надала пояснення аналогічні викладених в заяві та просила заяву задовольнити.

Заінтересована особа в судове засідання не зявилася, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини своєї неявки судові не повідомила.

Заслухавши думку заявника та дослідивши письмові докази суд дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що 26 січня 2002 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 був зареєстрований шлюб.

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 21.01.2019 відкрито провадження по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, про розірванню шлюбу та призначено до підготовчого судового засідання на 05 березня 2019 року.

26 травня 2008 року на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_5 ОСОБА_2 придбано домоволодіння №35 по вул. Східна в м. Дніпро.

Відповідно до ст. 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Як зазначено у ч.1 ст.321 ЦК України та ст. 41 Конституції України, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Так як, домоволодіння №35 по вул. Східна в м. Дніпро було придбано за час шлюбу воно належить на праві спільної сумісної власності як дружині так і чоловікові.

За таких підстав суд вважає, що вимога заявника щодо заборони ОСОБА_3 на строк шести місяців в будинку №35 по вул.. Східна в м. Дніпро задоволенню не підлягає.

Разом з тим, шлюбне життя у сторін не склалося. З пояснень представника заявника убачається, що з моменту звернення позивача до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, кривдник ОСОБА_3 регулярно шукає з заявником зустрічей, під час яких вчиняє сварки, постійно погрожує заявнику фізичним насильством, вбивством, якщо вона не відкликає свою заяву про розірвання шлюбу, ображає її словесно, принижує, переслідує та залякує. ОСОБА_3 систематично вчиняє домашнє насильство, умисно вчиняє сварки, що призводять до психологічних страждань, емоційної залежності та погіршення якості життя заявника. Через погрози кривдника та наміри їх реалізувати, заявник постійно побоюється за свою безпеку, оскільки всі дії ОСОБА_3, вислови, погрози вона сприймає як реальні та такі, які ОСОБА_3 має намір реалізувати та реалізує при першій же зручній нагоді, з підстав чого з 31.01.2019 року по 01.02.2019 року заявником було зроблено понад шести викликів працівників поліції за телефоном 102, що підтверджується заявами до правоохоронних органів.

19 лютого 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000274 внесені відомості про кримінальне правопорушення передбачено ч.1 ст.185 КК України за заявою ОСОБА_2 щодо прийняття заходів до невстановленної особи, яка у період часу з 23.00 31.01.2019 до 10.00 01.02.2019 по вул. Східна 35 в м. Дніпро, здійснила крадіжку грошових коштів.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 350-2 ЦПК України, особа, яка постраждала від домашнього насильства, у випадках, визначених Законом України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" від 7 грудня 2017 року № 2229-VIII, може подати заяву до суду про видачу обмежувального припису.

Частинами 2, 3 статті 3 Закону України «Про запобіганню та протидію домашньому насильству», визначено перелік осіб на яких поширюється дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання. Дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству поширюється також на інших родичів, інших осіб, які повязані спільним побутом, мають взаємні права та обовязки, за умови спільного проживання, а також на субєктів, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.> Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 24 цього ж Закону, до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству, серед іншого, належить обмежувальний припис стосовно кривдника. Згідно ч. 2 "Про запобігання та протидію домашньому насильству; нормативно-правовий акт № 2229-VIII від 07.12.2017 ст. 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов'язків: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; 2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об'єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; 3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною; 4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; 5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; 6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв'язку особисто і через третіх осіб. Частиною 3 статті 26 цього Закону передбачено, що рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків. Згідно п. 9 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» оцінка ризиків це оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи.

Так, як існує вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, справа про розірвання шлюбу не розглянута, заявник постій звертається до органів поліції з питань домашнього насильства, суд вважає заяву обгрунтовуваною та такою, що підлягає частковому задоволенню, а тому слід заборонити ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, місце реєстрації м. Дніпро, Донецьке Шосе, 119 кв.8 наближатися до ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 на відстань ближче 100 м на вулиці поблизу домоволодіння за місцем її помешкання за адресою: м. Дніпро, вул. Східна, 35 та в інших місцях, вести з нею листування, телефонні переговори, розмови в соціальних мережах або контактувати через інші засоби звязку.

Керуючись ст. ст. 350-2, 263-265 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_2, заінтересована особа: ОСОБА_3, про видачу обмежувального припису задовольнити частково.

Заборонити ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, місце реєстрації м. Дніпро, Донецьке Шосе, 119 кв.8 наближатися до ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 на відстань ближче 100 м за місцем її мешкання: м. Дніпро, вул. Східна, 35 та в інших місцях, вести з нею листування, телефонні переговори, розмови в соціальних мережах або контактувати через інші засоби звязку.

Решту вимог залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Суддя Скрипник О.Г.