КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 363/2438/16-ц Головуючий у суді першої інстанції: Котлярова І.Ю.
У Х В А Л А

07 жовтня 2019 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Волошиної В.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 05 жовтня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Абрамівської сільської ради, третя особа: Вишгородська районна державна нотаріальна контора Київської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 05 жовтня 2016 року, з урахуванням виправленої описки на підставі ухвали від 16 грудня 2016 року, позов ОСОБА_2 до Абрамівської сільської ради, третя особа: Вишгородська районна державна нотаріальна контора Київської області про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом задоволено. Визнано за ОСОБА_2 , право власності в порядку спадкування на житловий будинок загальною площею 103.1 кв.м., а саме на 2/3 частини житлового будинку, площею 72,2 кв.м (коридор 4.2 кв.м, житлова 15,8 кв.м, передпокій 7,1 кв.м, кухня 6,6 кв.м, житлова 3,7 кв.м, веранда 9,5 кв.м, веранда 7,6 кв.м, кладова 9,9 кв.м, веранда 7,8 кв.м) та господарські споруди: сарай - загальною площею 15,54 кв.м (Б), 28,06 кв.м. (Н), 5,5 кв.м (М), літня кухня - загальною площею 13,95 кв.м (Г), убиральня - загальною площею 26 кв.м (О), прибудова - загальною площею 36,58 кв.м (а) та огорожу 1,2, 8-11, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Особа, яка не брала участі у справі, ОСОБА_1 , не погоджуючись з ухваленим рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, посилаючись на те, що позивач у справі є рідним братом його батька ОСОБА_4 Їхня мати ОСОБА_3 на випадок смерті залишила заповіт, згідно якого все своє майно заповідала своїм синам, позивачу - ОСОБА_2 та його батьку - ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся ОСОБА_3 , внаслідок її смерті відкрилася спадщина на 2/3 частини житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , однак ніхто із спадкоємців за заповітом не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. На момент смерті бабусі він був зареєстрований разом з нею в її будинку АДРЕСА_1 , зазначена обставина підтверджується довідкою про реєстрацію місця проживання особи. ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його батько ОСОБА_4 , при оформлені спадщини йому стало відомого про наявність судового рішення Вишгородського районного суду Київської області від 05 жовтня 2016 року. Вважає, що позивач ОСОБА_2 умисно приховала від суду факт його існування, щоб позбавити його права на спадщину за законом. У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить поновити строк на апеляційне оскарження судового рішення, посилаючись на те, що копію оскаржуваного рішення він отримав 11 серпня 2019 року, після того як ним було подано до суду заяву про доступ до судового рішення, так як він не був учасником справи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання заявника про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення підлягає задоволенню з наступних підстав.

Конституційні гарантії захисту прав і свобод людини і громадянина в апеляційній та касаційній інстанціях конкретизовано в главах 1, 2 розділу V ЦПК України, де врегульовано порядок і підстави для апеляційного та касаційного оскарження рішень і ухвал суду в цивільному судочинстві.

Відповідно до частини першої, третьої статті 352 ЦПК України, в редакції в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, що набрав чинність 15 грудня 2017 року, учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

За правилами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено суддею-доповідачем, що 05 жовтня 2016 року Вишгородським районним судом Київської області вирішено спір по суті з підписанням повного тексту судового рішення.

Особа, яка оскаржує судове рішення Вишгородського районного суду Київської області від 05 жовтня 2016 року, ОСОБА_1 участі у розгляді справи не приймав та рішення суду першої інстанції не отримував. Копія оскаржуваного рішення надіслана судом ОСОБА_1 на підставі його заяви про доступ до судового рішення та вручена останньому 11 серпня 2019 року, що підтверджується поштовим конвертом (а.с. 79). Апеляційна скарга на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 05 жовтня 2016 року подана заявником 10 вересня 2019 року, тобто протягом тридцяти днів з дня ознайомлення з текстом судового рішення.

Отже, викладена у клопотанні обставина, яка безпосередньо унеможливлювала вчинити заявнику ОСОБА_1 процесуальну дію на оскарження рішення Вишгородського районного суду Київської області від 05 жовтня 2016 року у визначений законом строк, є поважною причиною, а тому процесуальний строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав:

Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» ( в редакції Закону № 2147-VIII, яка діє з 15 грудня 2017 року) за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України; за видачу судами документів; у разі ухвалення судового рішення, передбаченого цим Законом справляється судовий збір. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону визначено розмір ставки судового збору за подання апеляційної на рішення суду, а саме 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як вбачається з матеріалів справи заявлені позовні вимоги позивача ОСОБА_2 складаються із вимог майнового характеру.

Отже, при поданні позивачем у 2016 році позовної заяви підлягав сплаті судовий збір із розрахунку 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551,20 грн.).

Сплачуючи судовий збір за подання позовної заяви до суду, позивач виходив з інвентаризаційної вартості будинку - 120 474,00 грн., обраховуючи ціну позову в межах заявлений вимог про визнання права власності на 2/3 частину житлового будинку, що складає суму 803,16 грн. (а.с. 13).

Отже, у відповідності до вимог підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції повинен складати розмір 1 204,74 грн. із розрахунку (803,16 грн. х 150% ).

Однак, при подачі апеляційної скарги ОСОБА_1 не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Оплата судового збору підтверджена лише в сумі 770,00 грн. (а.с. 69).

Відповідно до вимог статей 185, 357 ЦПК України суддя, встановивши, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог статті 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, постановляє ухвалу про залишення її без руху, про що повідомляє відповідну особу і надає строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

За таких обставин скарга підлягає залишенню без руху для усунення вказаних недоліків.

З урахуванням наведеного, особі, яка подає апеляційну скаргу слід доплатити судовий збір у розмірі 434,74 грн. та надати суду апеляційної інстанції оригінал платіжного документу.

Реквізити рахунку для сплати судового збору: Отримувач коштів - УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача 0024, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Керуючись ст. 127, 359, 360, 361 ЦПК України, суд

у хв а л и в :

Поновити ОСОБА_1 процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Вишгородського районного суду Київської області від 05 жовтня 2016 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 05 жовтня 2016 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня її отримання скарга буде вважатись неподаною та повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач