печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2019 року Печерський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Бусик О.Л.

при секретарі судових засідань - Диба І.Б.

учасники справи:

заявник: ОСОБА_1

зацікавлена особа: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин,-

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2019 року позивач звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин.

В обґрунтування заявлених вимог, заявник посилається на те, що є племінником ОСОБА_3 . Однак документи, що підтверджують наші родинні зв`язки, не збереглися. Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно. Наголосив, що встановлення факту родинних відносин між спадкодавцем - ОСОБА_3 та заявником - ОСОБА_1 необхідне останньому для підтвердження свого права на спадщину та належного її оформлення.

Ухвалою суду 13 серпня 2019 року відкрито провадження по справі та призначено справу до судового розгляду.

Заявник у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, подав клопотання про розгляд справи у його відсутність.

Заінтересована особа/її представник у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Надіслала на адресу суду заяву, відповідно до якої не заперечує проти задоволення заяви ОСОБА_1 .

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд, всебічно з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. До фактів, що мають юридичне значення, п. 1, 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України відносить встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, встановлення фактів належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я та по-батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, прізвищем, по-батькові, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, також суд може встановлювати факти належності особі документів, які не відносяться до таких, що посвідчують особу, наприклад, довідок про поранення чи перебування у госпіталі у зв`язку з пораненням, повідомлення військових частин, військкоматів і інших органів військового управління про загибель чи пропажу безвісті в зв`язку з обставинами військового часу, а також заповіту, страхового свідоцтва (полісу), ощадної книжки, трудової книжки, іншого документа про трудовий стаж.

Крім того, відповідно до п. 7. постанови Пленуму ВСУ № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Відповідно до положень статтей 1216 - 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За змістом ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст. 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Здійснення права на спадкування визначено Главою 87 ЦК України.

Відповідно до абз. 3 п. 3 роз`яснень постанови Пленуму ВСУ України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, яке визначається за правилами ст. 29, ч. 2 ст. 1221 ЦК України. Якщо спадкодавець мав кілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця.

Частиною 3 ст. 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 .

Згідно матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_4 (дівоче прізвище ОСОБА_4 ), яка є рідною сестрою ОСОБА_3

Житомирським міськрайонним відділом державної реєстрації

актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у

Житомирській області надано Витяг з Державного реєстру актів цивільного

стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану, де вказано,

що інформація про народження ОСОБА_3 , з яким заявник просить встановити родинні відносини відсутня.

Однак матеріали справи містять підтвердження, що батько і мати ОСОБА_3 ( ОСОБА_6 , 1907 р.н. та ОСОБА_7 , 1910 р.н.) є рідними бабою і дідом заявника ОСОБА_1 .

З матеріалів справи вбачається, що заявник ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , однак йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку відсутністю доказів наявності родинних відносин.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи те, що заявником надано достатньо доказів на підтвердження заяви, що підтверджується матеріалами справи, суд приходить до висновку про задоволення заяви.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 15, 16, 25, 328, 373, 374, 392, 1216- 1218, 1220, 1221, 1222, 1223, ч. 1 ст. 1225, ч. 3 ст. 1268, ст.ст. 12, 13, 48, 76-82, 141, 229, 259, 263-265, 268, 273, 280-283, 353 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин ОСОБА_1 з ОСОБА_3 , яким помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановити, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яким помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідним дядьком ОСОБА_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Печерський районний суд м. Києва до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено 08 жовтня 2019 року.

Суддя О.Л. Бусик