Провадження № 2/761/3443/2019
У Х В А Л А

04 березня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Фролова І.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Єврокул» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, -

в с т а н о в и в :

18 грудня 2018 року позивач звернувся до суду з вищевказаною заявою.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 19 грудня 2018 року матеріали позову розподілені на суддю Фролову І.В.

21 грудня 2018 року судом оформлено запит для перевірки зареєстрованого місця проживання позивача, відповідь на який судом отримано 28 грудня 2018 року.

Ухвалою суду від 18 січня 2019 року позовну заяву було залишено без руху для усунення недоліків, а саме: надати копію наказу про прийняття на роботу, докази того, що із ним не було проведено повний розрахунок при звільненні, докази розміру заборгованості із виплати заробітної плати та премії у розмірі 609 000 грн., а також копії трудового договору. Поряд із тим, роз'яснено право звернутись із клопотанням про витребування доказів, у відповідності до ст. 84 ЦПК України.

26 лютого 2019 року до суду надійшла заява про витребування доказів, згідно якої позивач просить суд витребувати у відповідача належним чином оформлені копії усіх необхідних документів щодо його працевлаштування, які потрібні, як докази.

Разом з тим, суд приходить до висновку, що недоліки позову, перелічені в ухвалі суду від 18 січня 2019 року, у повному обсязі позивачем не усунені, оскільки, у поданій заяві про витребування доказів позивачем не конкретизовано, які саме докази слід витребувати у відповідача, що не узгоджується із положеннями п. 1 ч. 2 ст. 84 ЦПК України.

Так, у своїх рішеннях у справах "Осман проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

За ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у відповідності до ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 18 січня 2019 року, суд приходить до висновку про необхідність повернення позовної заяви позивачеві.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Єврокул» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні - вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: