КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 754/7824/19

провадження № 22-ц/824/14727/2019

10 жовтня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Кирилюк Г. М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу житлово-будівельний кооператив «Хімік-14», Київської міської ради, третя особа: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 20 серпня 2019 року у складі судді Таран Н. Г.,

встановив:

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 20 серпня 2019 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

На вказане рішення суду представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивуючи тим, що повний текст оскаржуваного рішення суду ОСОБА_1 отримала 07.09.2019 р.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, копію повного тексту рішення Деснянського районного суду м. Києва від 20 серпня 2019 року судом першої інстанції було направлено ОСОБА_1 29.08.2019 року та отримано останньою 07.09.2019 року (а.с. 140).

З урахуванням викладеного є підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Також, до апеляційної скарги представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 долучила клопотання про звільнення (розстрочення, зменшення ) від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 20 серпня 2019 року.

Посилається на ті підстави, що згідно довідок Пенсійного фонду України Форми ОК-7 від 17.09.2019 та 25.09.2019 про наявні відомості про застраховану особу ОСОБА_1 , за періоди, що наявні в Реєстрі застрахованих осіб, доходи у ОСОБА_1 відсутні з 2014 року, а останні дані про страхові внески сплачені з доходів наявні за 2013 рік.

Отже, у ОСОБА_1 відсутні доходи взагалі з 2013 року. Остання проживає з дитиною, яка не досягла 14 років, перебуває в розірваному шлюбі з ОСОБА_3 , який є батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 06 вересня 2011 року.

Відповідно до пункту 1 частини першої та частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Проте, наведені в обґрунтування заявленого клопотання доводи не можуть слугувати підставами для задоволення клопотання.

Надані відомості з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного страхування про сплату страхових внесків, надані за 2011, 2013 роки - періоди, що наявні в Реєстрі застрахованих осіб, не є достатнім доказом на підтвердження майнового стану сторони.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Підставою для звільнення від сплати судового збору може бути, наприклад, видана в установленому законом порядку довідка про доходи, про заробітну плату, пенсію, стипендію, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, інформація про суми виплачених доходів та утриманих податків за попередній календарний рік з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків.

У рішенні від 26.07.2005 у справі «Kniat v. Poland» Європейський су з прав людини указав на те, що при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору, про надання відстрочення чи розстрочення, національні суди повинні встановити реальний дохід (розмір заробітної плати, соціальних виплат, стипендії тощо) особи, чи наявне в неї рухоме та нерухоме майно, цінні папери, чи є в неї можливість розпоряджатися вказаним без значного погіршення власного фінансового стану.

Доводи про важкий майновий стан та відсутність можливості сплати судового збору без надання доказів наведеного не можуть бути підставою для звільнення (розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, відповідно до ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір», що відповідає ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

У зв`язку з наведеним особі, яка подала апеляційну скаргу, необхідно сплатити судовий збір, або надати достатні докази на підтвердження її майнового стану.

Згідно п.п. 1.6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір при подачі апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами справляється у розмірі 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір, який було сплачено ОСОБА_1 до суду першої інстанції за позовні вимоги майнового характеру, враховуючи ціну позову у розмірі 351 600 грн, складав 3 516 грн (351 600 х 1%).

Таким чином, розмір судового збору за подання та розгляд апеляційної скарги на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 20 серпня 2019 року складає 5274 грн (3516 грн х 150%:100%).

У зв`язку з цим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для усунення недоліків: сплати судового збору в розмірі 5274 грн. за реквізитами: одержувач - УК у Солом.р-ні/Соломян р-н/22030101, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: 0024, МФО банку: 899998, код отримувача (ЄДРПОУ) 38050812.

Документи, що підтверджують сплату судового збору, подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Згідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Стаття 185 ЦПК України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України

ухвалив:

Поновити представнику ОСОБА_1 - ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду м. Києва від 20 серпня 2019 року.

Клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про звільнення (розстрочення, зменшення ) від сплати судового збору залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 20 серпня 2019 року залишити без руху.

Роз`яснити заявнику право в десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали усунути виявлені недоліки, надавши до суду апеляційної інстанції документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або докази на підтвердження свого майнового стану.

Попередити, що у разі, якщо недоліки апеляційної скарги не будуть усунені в строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута особі, що її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. М. Кирилюк