Постанова

Іменем України

27 лютого 2019 року

м. Київ

справа № 468/1127/16-ц

провадження № 61-7831св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі:

головуючого - Луспеника Д. Д.,

суддів: Білоконь О. В., Синельникова Є. В. (суддя-доповідач), Хопти С. Ф., Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - публічне акціонерне товариство «Миколаївобленерго»,

відповідач - ОСОБА_3,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Миколаївобленерго» на рішення Апеляційного суду Миколаївської області, у складі колегії суддів: Темнікової В. І., Бондаренко Т. З., Крамаренко Т. В., від 11 жовтня 2017 року.

Короткий зміст позовних вимог

У жовтні 2016 року публічне акціонерне товариство «Миколаївобленерго» (далі - ПАТ «Миколаївобленерго») звернулось до суду із позовом до ОСОБА_3 про стягнення боргу за актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення.

Позовна заява ПАТ «Миколаївобленерго» мотивована тим, що ОСОБА_3 безобліково споживав електричну енергію за адресою: АДРЕСА_1 особовий рахунок № НОМЕР_1. 17 серпня 2016 року представниками філії ПАТ «Миколаївобленерго» Баштанського району під час рейдової перевірки у будинку за вищевказаною адресою, що належить споживачеві ОСОБА_3, було виявлено використання «штучного нуля», що прямо суперечить дотриманню вимог діючих на той момент Правил користування електроенергією для населення (далі - ПКЕЕН). За вищевказаним порушенням представниками філії було складено акт про порушення № S 3185 від 17 серпня 2016 року у двох примірниках, який підписаний представниками енергопостачальної організації. Відповідач підписав вказаний акт без зазначення претензій. Комісією філії з розгляду складеного акту було прийнято рішення, що у результаті порушення ПКЕЕН відповідачем було нанесено товариству збитки у вигляді недорахованої електроенергії на суму 30 487, 74 грн. Розрахунок суми завданих збитків було проведено за період з 17 серпня 2013 року по 17 серпня 2016 року, за 3 роки від дня припинення електропостачання до дня усунення самовільного підключення, але не більше трьох років. Рахунок було вручено відповідачу під підпис 18 серпня 2016 року під час засідання комісії філії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН. Отриманий рахунок відповідач повинен був оплатити протягом 10 днів з дня отримання. Однак, станом на 13 жовтня 2016 року заборгованість не погашена.

Посилаючись на зазначені обставини, ПАТ «Миколаївобленерго» просило суд стягнути зі ОСОБА_3 на користь ПАТ «Миколаївобленерго» заборгованість за актом про порушення ПКЕЕН у розмірі 30 487, 74 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Баштанського районного суду Миколаївської області, у складі судді Янчук С. В., від 07 серпня 2017 року задоволено позовні вимоги ПАТ «Миколаївобленерго». Стягнуто зі ОСОБА_3 на користь ПАТ «Миколаївобленерго» заборгованість за актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення від 17 серпня 2016 року у розмірі 30 487, 74 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що позивачем доведено порушення відповідачем ПКЕЕН, а саме використання «штучного нуля», що призвело до споживання не облікованої електричної енергії та заподіяння ПАТ «Миколаївобленерго» збитків.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Рішенням Апеляційного суду Миколаївської області від 11 жовтня 2017 року скасовано рішення Баштанського районного суду Миколаївської області від 07 серпня 2017 року та ухвалено нове рішення, яким відмовлено ПАТ «Миколаївобленерго» у задоволенні заявлених позовних вимог.

Рішення суду апеляційної інстанції мотивоване тим, що позивачем не було доведено належними та допустимими доказами факту безоблікового споживання електроенергії відповідачем. Акт про порушення складений з порушенням вимог ПКЕЕН і ґрунтується на припущеннях.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У листопаді 2017 року ПАТ «Миколаївобленерго» подано касаційну скаргу, в якій заявник просить скасувати рішення Апеляційного суду Миколаївської області від 11 жовтня 2017 року та залишити в силі рішення Баштанського районного суду Миколаївської області від 07 серпня 2017 року, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Доводи касаційної скарги обґрунтовано тим, що апеляційним судом повно і всебічно не з'ясовано обставини справи, при вирішенні спору по суті не враховано, що позивач надав суду належні та допустимі докази на підтвердження заявлених позовних вимог. Крім того, відповідачем не було оскаржено рішення енергопостачальника про визнання його причетним до виявленого порушення та нарахування завданих збитків.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

04 травня 2018 року ухвалою Верховного Суду відкрито касаційне провадження у справі за поданою касаційною скаргою.

14 лютого 2019 року ухвалою Верховного Суду справу за позовом ПАТ «Миколаївобленерго» до ОСОБА_3 про стягнення боргу за актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення, за касаційною скаргою ПАТ «Миколаївобленерго» на рішення Апеляційного суду Миколаївської області від 11 жовтня 2017 року призначено до судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Доводи відзиву на касаційну скаргу

ОСОБА_3 у відзиві на касаційну скаргу вказує на правильність висновків суду апеляційної інстанції про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог ПАТ «Миколаївобленерго».

Фактичні обставини справи, встановлені судами

ОСОБА_3 є споживачем електричної енергії по особовому рахунку № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1. Сторонами було укладено договір № 510218 про користування електричною енергією.

17 серпня 2016 року під час перевірки представниками філії Баштанського району ПАТ «Миколаївобленерго» при обстеженні вищевказаного домоволодіння було виявлено порушення ПКЕЕН, а саме використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Порушення неможливо було виявити під час проведення контрольного огляду засобу обліку. На підтвердження виявлених під час проведення перевірки обставин на наявність в будинку відповідача «штучного нуля» була складена схема безоблікового підключення.

За результатами виявленого порушення було складено акт про порушення № S 3185 від 17 серпня 2016 року, який був підписаний трьома представниками позивача та відповідачем без зауважень.

Протоколом № 2310 від 18 серпня 2016 року підтверджується, що ОСОБА_3 був присутній під час засідання комісії філії ПАТ «Миколаївобленерго» Баштанського району з розгляду вищевказаного акту про порушення ПКЕЕН та по результатам розгляду йому було вручено рахунок на оплату вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 30 487, 74 грн.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Частинами першою та другою статті 400 ЦПК України визначено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Перевіривши доводи касаційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до частин першої, другої та п'ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 3 ЦПК України, 2004 року, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно положень статті 57 ЦПК України, 2004 року, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Відповідно до статті 60 ЦПК України, 2004 року, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Аналогічні положення містить стаття 81 чинного ЦПК України.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, (далі - Методика), Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року за №1357 (були чинними на час виникнення спірних правовідносин).

Постачання фізичним особам електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.

За змістом статей 6, 526, 626-631 ЦК України договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства.

Згідно положень статті 611 ЦК України в разі порушення зобов'язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електричної енергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил.

Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України, зокрема цивільну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення правил користування енергією, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Відповідно до пункту 48 ПКЕЕНспоживач несе відповідальність згідно з законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електроенергії без приладів обліку.

За змістом пункту 53 ПКЕЕНу разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Згідно з підпунктом 6 пункту 3.1, підпункту «а» пункту 3.3 Методики порушенням правил є самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Суд апеляційної інстанції, ухвалюючи нове рішення у справі, не врахував, що відповідач не надав докази на спростування виявлених енергопостачальною організацією обставин, які свідчать про те, що він здійснив самовільне підключення до мережі електропостачання поза приладом обліку, що спричинило споживання необлікованої електричної енергії, зафіксоване в підписаному сторонами акті про порушення. Рішення енергопостачальною організації за результатами розгляду акту про порушення ПКЕЕН відповідачем не оскаржено.

Частиною третьою статті 411 ЦПК України передбачено, що підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

За таких обставин, оскільки апеляційним судом неправильно проведено оцінку доказів у справі, ухвалено рішення, яке не можна вважати обґрунтованим, суд касаційної інстанції вважає, що рішення апеляційного суду в силу вимог статті 411 ЦПК України підлягає скасуванню з передачею справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

При новому розгляді справи суду необхідно об'єктивно дослідити вказані в цій постанові докази у сукупності з іншими доказами у справі, надати оцінку доводам та поданим сторонами доказам в обґрунтування своїх вимог та заперечень, як в цілому, так і кожному доказу окремо, перевірити правильність розрахунку вартості необлікованої електричної енергії.

Керуючись статтями 402, 409, 411, 415, 416, 418, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

П О С Т А Н О В И В :

Касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Миколаївобленерго» задовольнити частково.

Рішення Апеляційного суду Миколаївської області від 11 жовтня 2017 року скасувати.

Справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийД. Д. Луспеник

СуддіО. В. Білоконь

Є. В. Синельников

С. Ф. Хопта

Ю. В. Черняк