Справа № 456/3778/19
Провадження № 2/456/1418/2019
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 вересня 2019 року місто Стрий

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Сас С. С. , перевіривши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа комунальне підприємство «Управляюча компанія «Світанок» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 40388 грн. матеріальної шкоди, 20000 грн. моральної шкоди та 10000 грн. витрат на правову допомогу.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.175 ЦПК України. Зокрема, в позовній заяві не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, позивач звернувся до суду з клопотанням та просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення по справі у зв`язку із перебуванням у важкому матеріальному становищі.

Відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але недовше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача -фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б)батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в)одинокі матері(батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г)члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ)особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3)предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи те, що єдиною підставою розстрочення або відстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, вважаю, що клопотання позивача не підлягає задоволенню, оскільки позивачем не надано суду докази, які підтверджують, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Крім того, покликання позивача на те, що він перебуває у важкому матеріальному становищі спростовується тим, що позивач сплатив 10000 грн. за надання правової допомоги, про що зазначив в позовній заяві.

Отже, позовна заява також подана з порушенням ст.177 ЦПК України, а саме, позивачем не сплачена сума судового збору за позовні вимоги про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що з 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921гривень.

Згідно до підпункту 1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто, за вимогу відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 40388 грн. судовий збір позивачем повинен бути сплачений в розмірі 768,40 грн.

У підпункті 5 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI встановлено, що за подання до суду позовної заяви про відшкодування моральної шкоди, встановлюється ставка судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто, за вимогу відшкодування моральної шкоди в розмірі 20000 грн. судовий збір позивачем повинен бути сплачений в розмірі 1921 грн.

Відповідно до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, вищенаведене унеможливлює вирішення питання про відкриття провадження у справі, а тому позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків.

Керуючись ст. 177, 185 ЦПК України, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа комунальне підприємство «Управляюча компанія «Світанок» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди залишити без руху.

Надати позивачу 5 (п`ять) днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, така буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. С. Сас