Справа № 373/2390/18
УХВАЛА
Іменем України

11 березня 2019 року м. Переяслав-Хмельницький
Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області в складі головуючого судді Опанасюка І.О., секретаря судових засідань Олійник Ю.І.
за участю представника позивача ОСОБА_1
розглянув в підготовчому відкритому судовому засіданні позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальних збитків,-
ВСТАНОВИВ:

З поданої позовної заяви вбачається, що відповідач, перебуваючи на посаді, що відноситься до публічної служби, та будучи матеріально відповідальною особою, завдав шкоди державі в особі військової частини НОМЕР_1 (польова пошта НОМЕР_2 ) шляхом втрати військового майна речової служби тилу частини в період здійснення ним установлених повноважень, пов`язаних з виконанням завдань і функцій державного органу. Вказаними діями відповідач заподіяв майнову шкоду в розмірі 21366 (двадцять одна тисяча триста шістдесят шість гривень) 04 коп., яку разом із судовими витратами просить стягнути позивач.

Згідно з пунктами 1 та 2 Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 23 червня 1995 року № 243/95-ВР, це Положення визначає підстави і порядок притягнення до матеріальної відповідальності військовослужбовців і призваних на збори військовозобов`язаних, винних у заподіянні шкоди державі під час виконання ними службових обов`язків, передбачених актами законодавства, військовими статутами, порадниками, інструкціями та іншими нормативними актами. Відшкодуванню підлягає пряма дійсна шкода, завдана розкраданням, пошкодженням, втратою чи незаконним використанням військового майна, погіршенням або зниженням його цінності, що спричинило додаткові витрати для військових частин, установ, організацій, підприємств та військово-навчальних закладів (далі - військові частини) для відновлення, придбання майна чи інших матеріальних цінностей або надлишкові виплати.

Даний спір виник з приводу зобов`язання відшкодувати завдану майнову шкоду, тобто є приватноправовим. Таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах, зокрема, від 10 квітня 2018 року у справі № 533/934/15-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 815/5027/15, від 03 жовтня 2018 року у справі № 755/2258/17. Спори у цих справах також стосувалися звернення суб`єкта владних повноважень із позовом про стягнення грошових коштів з особи, що перебувала на публічній/державній службі, і суд дійшов висновку, що питання стягнення збитків/відшкодування шкоди, завданих особою, що перебуває або перебувала на державній/публічній службі, має вирішуватися за правилами цивільного судочинства.
Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 05.12.2018 у справі № 818/1688/16, з метою встановлення чіткого критерію визначення юрисдикції спорів щодо відшкодування шкоди/стягнення збитків, завданих особою, яка перебуває або перебувала на посадах, віднесених до державної або публічної служби, за позовом суб`єкта владних повноважень, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків, викладених у постановах від 10 квітня 2018 року у справі № 533/934/15-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 815/5027/15, від 03 жовтня 2018 року у справі № 755/2258/17, виходячи з таких міркувань.

У випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи.

Водночас у рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу приписів статті 19 КАС, якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення.

Указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Представник позивача не заперечив проти закриття справи, та одночасно із цим заявив клопотання про повернення суми сплаченого позивачем судового збору.

Відповідач в судове засідання не з`явився повторно, причини неявки суду не повідомив. Заяв, відзиву на позов, клопотань до суду не направляв.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю хвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За таких обставин, суд приходить до висновку закрити провадження у даній справі в зв`язку з належністю даного спору до юрисдикції адміністративного суду.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» судовий збір підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до ст.255 ЦПК України,
УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовною заявою Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальних збитків - закрити.

Судовий збір 1762 (тисяча сімсот шістдесят дві) гривні 00 коп. повернути позивачу.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач: військової частини НОМЕР_1 (польова пошта НОМЕР_2 ), місцезнаходження: АДРЕСА_1
відповідач: ОСОБА_2 ; АДРЕСА_2 .

Суддя: І. О. Опанасюк