КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
єдиний унікальний номер справи № 753/8875/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2019 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

судді - доповідача: Білич І.М.

суддів: Панченко М.М., Іванченко М.М.

при секретарі: Кемському В.В.

за участю: представників заявника Мосійчук А.П., Полоз І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката Агафонова Андрія Валерійовича, що діє в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 29 липня 2019 року, постановлену під головуванням судді Дарницького районного суду міста Києва Сирбул О.Ф.

по цивільній справі № 753/8875/19 за заявою ТОВ «Київ Комфорт Сервіс» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, -

в с т а н о в и л а :

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу № 753/887/19 від 17.05.2019 року про стягнення з нього заборгованості за утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості в загальній сумі 9766, 53 гривни.

У обґрунтування свого прохання вказував, що, на його думку, вимоги ТОВ «Київ Комфорт Сервіс» необґрунтовані та безпідставні. Звертав увагу суду на те, що заявлена до стягнення сума грошових коштів не враховує проведені ним оплати та свідчить про «перекручування та маніпулювання з розподілом платежів, всупереч їх призначенням», включає нарахування за послуги, на які він не давав згоди та які не були включені до договору. Вказував на невиконання Товариством з обмеженою відповідальністю «Київ Комфорт Сервіс» умов договору та на неправомірність договору, внаслідок відсутності його волі при укладенні договору, невідповідності даного договору типовій формі та відсутності затвердження тарифу, за яким були заявлені вимоги, в органі місцевого самоврядування. Окрім цього, висловлював думку, що дане провадження має правовий спір, а оскільки, як зазначав боржник, «наказне провадження є безспірним», «то відповідна заява боржника є єдиною підставою для скасування судового наказу». Насамкінець, подавав пояснення щодо причин звільнення його від сплати судового збору, посилаючись на те, що за подання заяви про скасування судового наказу судовий збір не сплачується.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 29 липня 2019 року заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу № 753/8875/19 виданого Дарницьким районним судом міста Києва 17 травня 2019 року було повернуто заявнику без розгляду у відповідності до положень ч. 6 ст. 170 ЦПК України, а саме ненадання доказів сплати судового збору.

Не погодившись з ухвалою суду ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Агафонов А.В., подав апеляційну скаргу. За результатами розгляду якої просив суд скасувати ухвалу суду першої інстанції вважав дану ухвалу незаконною, постановленою з порушенням норм процесуального права. Посилаючись на те, що «судовий збір не справляється за подання заяви про скасування судового наказу» згідно п.2 ч.2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», що підтверджується судовою практикою, яка узгоджується з його позицією щодо звільнення від сплати судового збору.

У відповідності до положень ст. 360 ЦПК України Товариство з обмеженою відповідальністю „Київ Комфорт Сервіс" скористалося правом на подання відзиву.

Заявник та його представник будучи належним чином повідомленими про розгляд справи в судове засідання не з`явилися, подаючи апеляційну скаргу зазначали про можливість розгляду справи за їх відсутності.

Представники стягувача у судовому засіданні не визнали подану апеляційну скаргу заперечували проти її задоволення.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, пояснення осіб що з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги колегія суддів вважає, що подана апеляційна скарга не підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Як встановлено судом та вбачається із матеріалів справи, ТОВ „Київ Комфорт Сервіс" звернувся з заявою про видачу судового наказу з вимогою про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 за надані послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, відшкодування витрат виконавця 3% річних та інфляційну складову боргу.

Дарницьким районним судом міста Києва від 17 травня 2019 року було видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю „ Київ Комфорт Сервіс" станом на 01.04.2019 року заборгованість за утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості в загальній сумі 9 766 , 53 гривни. Стягнуто з боржника на користь стягувача судовий збір 192, 10 гривень.

24 червня 2019 року ОСОБА_1 звернувся з заявою про скасування зазначеного судового наказу із посиланням на те, що заявлена сума заборгованості не відповідає дійсності ( а.с 21 -28)

Повертаючи без розгляду заяву, суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 подав неналежно оформлену заяву про скасування судового наказу, а саме не сплатив судовий збір, що є підставою для повернення для повернення її без розгляду згідно із ч. 6 ст. 170 ЦПК України

Відповідно до ч. 2 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Згідно ч. 3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити; найменування суду, до якого подається заява; повне найменування ( для юридичних осіб) або ім`я ( прізвище, ім`я та по батькові) для фізичних осіб заявника і боржника, їх місцезнаходження ( для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника і боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника ( для фізичних осіб) за його наявності або номер та серію паспорта заявника та боржника ( для фізичних осіб - громадян України; ім`я ( прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; наказ, що оспорюється, зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Нормою п.1 ч. 5 ст.170 ЦПК України передбачено, що до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

Як вбачається із матеріалів справи при зверненні до суду з заявою про скасування судового наказу ОСОБА_1 не було сплачено судовий збір.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що заявник не повинен сплачувати судовий збір на підставі п. 2 ч. 2 ст. 3 Закону України „Про судовий збір" виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 3 Закону України „Про судовий збір" судовий збір не справляється за подання заяви про скасування судового наказу.

Проте, 03 жовтня 2017 року Законом України „Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільно процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" № 2147 -У111, який набрав чинності 15 грудня 2017 року , доповнено п.п. 4-2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України „ Про судовий збір ", згідно якого за подання до суду заяви про скасування судового наказу сплачується судовий збір у розмірі 0.05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно до принципу правової визначеності, який є складовим елементом принципу верховенства права: наступний закон скасовує попередній закон, ухвалений з цього ж питання.

Тому суд апеляційної інстанції вважає висновок суду першої інстанції вірним, який відповідає наведеним нормам права, п.1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України, п.п. 4-2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України „ Про судовий збір ", що були прийняті пізніше, згідно яких ОСОБА_1 при подані до суду заяви про скасування судового наказу зобов`язаний сплатити судовий збір у розмірі 0.05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У даному випадку колегія суддів не вбачає порушення права на доступ до суду, передбачений у п.1 ст. 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та принципу верховенства права.

За змістом вказаного правила про сплату судового збору, передбаченого законом, воно є певним фільтром для малозначних скарг та забезпечує необхідні в таких випадках витрати суду пов`язані з її розглядом. Особа яка подала заяву про скасування судового наказу не заявляла суду про свою неплатоспроможність, тому сам по собі розмір судового збору не є для них значною сумою, яку він не спроможний сплатити.

Внаслідок повернення заяви без розгляду ОСОБА_1 не втратив право на судовий захист, оскільки після сплати суми судового збору він може знову подати заяву про скасування судового наказу. У даному випадку повернення заяви з мотивів несплати судового збору не є надмірним процесуальним тягарем для заявника і не порушує його право на справедливий суд.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції постановлена з дотриманням норм процесуального права і підстав для її скасування з доводів викладених у апеляційній скарзі нема.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 375, 381-383, 384, 387 ЦПК України, колегія суддів,-

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу адвоката Агафонова Андрія Валерійовича, що діє в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 29 липня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 07 жовтня 2019 року.

Суддя - доповідач:

Судді: