Ухвала

07 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 796/41/2018

провадження № 61-8362 ав 19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Литвиненко І. В. розглянув заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Кліон» - Савенка Володимира Григоровича про відвід колегії суддів: Гулька Бориса Івановича, Кривцової Ганни Василівни та Луспеника Дмитра Дмитровича у справі за заявою компанії «Пелагіа АС» про визнання і надання дозволу на виконання на території України рішення міжнародного комерційного арбітражу при Торгівельно-промисловій палаті у м. Осло від 07 січня 2017 року, винесеного відповідно до Регламенту Інституту арбітражу і вирішення спорів при Торговій палаті у м. Осло у справі № 98/17 за позовом норвезької компанії «Пелагіа АС» проти української компанії - товариства з обмеженою відповідальністю «Ларан-07» про оплату за договором поруки,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 21 червня 2019 року відкрито апеляційне провадження у вищевказаній справі та витребувано її матеріали з Київського апеляційного суду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 липня 2019 року закінчено підготовчі

дії у справі та призначено її розгляд у відкритому судовому засіданні

з повідомленням учасників справи.

У жовтні 2019 року, під час розгляду зазначеної вище справи, до Верховного Суду надійшла заява ТОВ«Кліон» про відвід колегії суддів: Гулька Б. І., Кривцової Г. В., Луспеника Д. Д., яка з посиланням на частину першу статті 36 ЦПК України мотивована тим, що при здійсненні автоматизованого розподілу вищевказаної справи порушено вимоги частини п`ятнадцятої статті 33 ЦПК України, оскільки зі звіту автоматизованого розподілу справи не вбачається врахування спеціалізації суддів, не зазначено дату, час початку та закінчення автоматизованого розподілу, категорію справи та коефіцієнт складності, учасників справи, список суддів, які беруть участь у справі, що є також порушенням Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 з відповідними змінами.

Посилаючись на положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, прецедентні рішення Європейського суду з прав людини, заявник зазначає про наявність у нього підстав сумніватися в неупередженості колегії суддів.

Ухвалою Верховного Суду від 03 жовтня 2019 року заяву представника ТОВ «Кліон» - Савенка В. Г. про відвід колегії суддів: Гулька Б. І., Кривцової Г. В., Луспеника Д. Д. визнано необґрунтованою.

У частині другій та третій статті 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

На виконання вимог частини третьої статті 40 ЦПК України заяву про відвід колегії суддів: Гулька Б. І., Кривцової Г. В., Луспеника Д. Д. в порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України, передано судді Верховного Суду Литвиненко І. В. згідно з протоколом автоматизованого розподілу від 04 жовтня 2019 року.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу) якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

Відповідно до пункту 3 статті 15 Закону України «Про судоустрій і статус судів» та статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна (автоматизована) система (далі - ЄСІТС).

Однією зі складових підсистем ЄСІТС є модуль автоматизованого розподілу справ.

Згідно з пунктом 3.1. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року (у редакції від 12 квітня 2018 року) № 30, до підключення до модуля автоматизованого розподілу справ та інших підсистем, використання яких є обов`язковим для його роботи в судах, застосовуються норми Положення про автоматизовану систему документообігу суду у редакції, затвердженій рішенням Ради суддів України від 15 вересня 2016 року, та Засади використання автоматизованої системи документообігу суду, затверджені рішенням зборів суддів відповідного суду.

Згідно з частиною 5 розділу ХІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Верховний Суд створюється на матеріально-технічній базі Верховного Суду України, Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, Вищого господарського суду України, Вищого адміністративного суду України, отже для забезпечення роботи діяльності Касаційного цивільного суду використовується програмне забезпечення, яке передане з Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ до Верховного Суду.

Підключення Касаційного цивільного суду до модулю автоматизованого розподілу, як складової ЄСІТС, забезпечення автоматизованого розподілу здійснюється Автоматизованою системою документообігу з використанням програмного забезпечення, розробленого адміністратором для Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

За приписами частини першої статті 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (BELUKHA v. UKRAINE, N 33949/02, § 49 - 52, ЄСПЛ, від 09 листопада 2006 року).

Аналіз заяви ТОВ «Кліон» про відвід колегії суддів: Гулька Б. І., Кривцової Г. В., Луспеника Д. Д. свідчить про відсутність встановлених статтею 36 ЦПК України обставин при наявності яких судді не можуть розглядати справу, а тому Верховний Суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви.

Керуючись статтями 36, 40, 260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Кліон» - Савенка Володимира Григоровича про відвід колегії суддів: Гулька Бориса Івановича, Кривцової Ганни Василівни та Луспеника Дмитра Дмитровича у справі за заявою компанії «Пелагіа АС» про визнання і надання дозволу на виконання на території України рішення міжнародного комерційного арбітражу при Торгівельно-промисловій палаті у м. Осло від 07 січня 2017 року, винесеного відповідно до Регламенту Інституту арбітражу і вирішення спорів при Торговій палаті у м. Осло у справі № 98/17 за позовом норвезької компанії «Пелагіа АС» проти української компанії - товариства з обмеженою відповідальністю «Ларан-07» про оплату за договором поруки.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Литвиненко