№ 566/1495/17
07 березня 2019 року смт.Млинів Рівненської області
Млинівський районний суд Рівненської області
в складі : головуючого судді Феськова П.В.,
при секретарі: Христюк Н.В.,
за участю: представника позивача прокурора Ренковського С.О.,
відповідача ОСОБА_1.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Млинів Рівненської області справу за позовом заступника керівника Дубенської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Млинівської селищної ради Рівненської області до ОСОБА_1 про стягнення збитків у формі упущеної вигоди,-
14 грудня 2017 року ухвалою Млинівського районного суду Рівненської області відкрито провадження у даній цивільній справі.
У судовому засіданні представник позивача прокурор Ренковський С.О. підтримав позові вимоги в повному обсязі з підстав зазначених у позовній заяві та просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Відповідач в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, в обґрунтування заперечень зазначив, що з боку органів місцевого самоврядування не було представлено оферту на укладання договору, не вжито будь-яких заходів з метою врегулювання спору в досудовому порядку. Вважає, що оскільки договір про пайову участь не було укладено та не було представлено його для підписання сторонами, відсутні права і обовязки, які можуть передбачати відшкодування збитків у разі їх недотримання.Просив відмовити у задоволенні позову повністю.
Представник Млинівської селищної ради Рівненської області в судове засідання не зявився, у листі від 06.03.2019 р. № 671 просив розглянути справу за відсутності їх представника, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити їх у повному обсязі.
Суд, заслухавши доводи учасників судового процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Умови пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту регламентовано положеннями статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року № 3038-VI. Зокрема:
1. Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.
2. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобовязаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
3. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.
4. До пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучаються замовники у разі будівництва: 1) обєктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів; 2) будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення; 3) будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла; 4) індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках; 5) обєктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів; 6) обєктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці обєктів соціальної інфраструктури; 7) обєктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру; 8) обєктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів; 9) обєктів інженерної, транспортної інфраструктури, обєктів енергетики, звязку та дорожнього господарства (крім обєктів дорожнього сервісу); 10) обєктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків; 11) обєктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель сільськогосподарського призначення; 12) обєктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель і споруд підприємств харчової промисловості; 13) обєктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до силосів для зерна та складських майданчиків (для зберігання сільськогосподарської продукції).
5. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва обєкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.
У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва обєкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.
6. Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.
Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати: 1) 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва обєкта - для нежитлових будівель та споруд; 2) 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва обєкта - для житлових будинків.
7. Органам місцевого самоврядування забороняється вимагати від замовника будівництва надання будь-яких послуг, у тому числі здійснення будівництва обєктів та передачі матеріальних або нематеріальних активів (зокрема житлових та нежитлових приміщень, у тому числі шляхом їх викупу), крім пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, передбаченої цією статтею, а також крім випадків, визначених частиною пятою статті 30 цього Закону.
8. Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва обєкта, з техніко-економічними показниками. У разі зміни замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту зменшується на суму коштів, сплачених попереднім замовником відповідно до укладеного ним договору про пайову участь.
9. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію.
Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін.
Невідємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.
Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.
10. Кошти, отримані як пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту.
11. Інформація щодо договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту та його виконання зазначається у декларації про готовність обєкта до експлуатації або в акті готовності обєкта до експлуатації (статтю 40 доповнено частиною одинадцятою згідно із Законом № 320-VIII від 09.04.2015 р.).
Рішенням Млинівської селищної ради № 638 від 23.08.2012 р. затверджено Положення про порядок залучення та встановлення розміру пайової участі (внеску) фізичних та юридичних осіб у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Млинів (надалі Положення); затверджено типову форму Договору про пайову участь в створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Млинів (а.с. 21-24).

Положення встановлює критерії визначення розміру та порядок сплати пайового внеску фізичними та юридичними особами у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Млинів.

Розділом 3 зазначеного Положення передбачено порядок залучення і використання пайової участі. Так, відповідно до п. 3.1. Положення Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у селищі Млинів зобовязаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів, крім випадків, передбачених п. 1.4 цього Положення.

Згідно пунктів 3.2-3.5 Положення розмір пайової участі визначається не пізніше десяти робочих днів з дня реєстрації виконавчим комітетом звернення забудовника про укладення Договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва обєкта містобудування з техніко-економічними показниками відповідно до п. 2.1 цього Положення. Договір про пайову участь укладається не пізніше пятнадцяти робочих днів з дня реєстрації звернення забудовника, але до прийняття обєкта в експлуатацію, а для обєктів 1-3 категорії складності, до реєстрації інспекцією ДАБК у Рівненській області декларації про готовність обєкта до експлуатації. Істотними умовами Договору про пайову участь є: розмір пайової участі, строк (графік) сплати пайової участі, відповідальність сторін. Невідємною частиною Договору є розрахунок величини пайової участі забудовника в розвитку інфраструктури селища Млинів.

Разом з тим, відповідно до п. 3.6. Положення, при прийнятті в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, рекомендується представникові інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області при реєстрації декларації про готовність обєкта до експлуатації (для обєктів 1-3 категорії складності) або при видачі сертифіката перевірити наявність Договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Млинів.

Згідно п. 3.7 Положення, кошти пайової участі у розвитку інфраструктури селища сплачуються в повному обсязі до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Як вбачається із пояснень сторін та досліджених судом матеріалів справи, Договір про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Млинів між Млинівською селищною радою та ОСОБА_1 не укладався. Будь-яких звернень Млинівської селищної ради до ОСОБА_1 чи навпаки, ОСОБА_1 до Млинівської селищної ради з приводу необхідності укладення такого договору матеріали справи не містять.

Більше того, Управлінням ДАБІ у Рівненській області 30.12.2014 р. зареєстровано Декларацію про готовність зазначеного обєкта до експлуатації за № РВ 26 (а.с. 14-18) без будь-якого застереження щодо перевірки наявності чи відсутності Договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Млинів.

Позивач вважає, що бездіяльність відповідача щодо його обов'язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Млинівська селищна рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди. При цьому наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному зв'язку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідача. Несплата пайового внеску на розвиток інфраструктури смт. Млинів завдає майнову шкоду селищній раді, яка внаслідок цього позбавлена можливості виконувати покладені на неї функції та реалізувати фінансово-економічні повноваження, здійснювати заходи щодо розвитку інфраструктури селищної ради, а уповноваженим органом не вживаються заходи щодо захисту інтересів держави.

Статтею 11 ЦК України передбачено, що цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є: 1) договори та інші правочини; 2) створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; 3) завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; 4) інші юридичні факти. Цивільні права та обов'язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов'язки можуть виникати з рішення суду. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов'язків може бути настання або ненастання певної події.

На підставі аналізу нормативно-правового регулювання даних правовідносин, суд приходить до висновку, що обов'язок замовника взяти участь у створенні і розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту виникає на підставі актів цивільного законодавства - ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а також вищезазначеного Положення.

Однак, обовязки замовника, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті,щодо порядку, розміру, строків сплати пайової участі, в тому числі сплати внеску на конкретні рахунки,виникають на підставі договору, укладеного між сторонами.

Згідно ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Договір є одностороннім, якщо одна сторона бере на себе обов'язок перед другою стороною вчинити певні дії або утриматися від них, а друга сторона наділяється лише правом вимоги, без виникнення зустрічного обов'язку щодо першої сторони. Договір є двостороннім, якщо правами та обов'язками наділені обидві сторони договору.

Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 ЦК України). Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ст. 628 ЦК України).

Зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ст. 526 ЦК України).

Предметом даного спору є стягнення 15870,30 грн. збитків у вигляді упущеної вигоди на розвиток інфраструктури населеного пункту. Позивач вважає збитками не сплачений відповідачем пайовий внесок, який міг би бути сплачений при укладенні договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Відшкодування збитків є одним із способів захисту цивільних прав та інтересів (ч. 2 ст. 16 ЦК України).

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право.

Разом з тим, між сторонами договірних правовідносин не виникло.

За матеріалами справи не встановлено в діях відповідача складу цивільного правопорушення, що виключає відповідальність за ст. 1166 ЦК України.

Суд приходить до висновку, що оскільки між Млинівською селищною радою та відповідачем договір про пайову участь не укладався, відсутні докази умисного ухилення відповідача від його укладення, його протиправної поведінки, при реєстрації декларації про готовність обєкта до експлуатації представником інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області не перевірялась наявність такого договору, а тому немає підстав для стягнення із відповідача 15870,30 грн. збитків у вигляді упущеної вигоди.

Враховуючи вищевикладене у задоволенні позову слід відмовити повністю.

Керуючись ст.ст. 203, 206, 208, 215, 626, 627, 642, 643 ЦК України, ст.ст.12, 13, 81, 89, 263, 264, 265, 273, 354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог заступника керівника Дубенської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Млинівської селищної ради Рівненської області до ОСОБА_1 про стягнення збитків у формі упущеної вигоди, відмовити повністю.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційну скаргу може бути подано протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду до Рівненського апеляційного суду через Млинівський районний суд Рівненської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 15 березня 2019 року.

Суддя П.В.Феськов