Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/1043/19
УХВАЛА

іменем України

04 березня 2019 року м. Коростень Житомирської області

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Коренюк В.П., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1, (АДРЕСА_1), яка діє в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_2, до ОСОБА_3 (АДРЕСА_2), треті особи: орган опіки та піклування Коростенської міської ради (Житомирська обл., м.Коростень, вул.Грушевського, 22), комунальне виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство Коростенської міської ради № 1 (Житомирська обл., м.Коростень, вул.Кооперативна, 3-А) про визначення порядку користування квартирою, що є спільною власністю, -

встановив:

27 лютого 2019 року ОСОБА_1, яка діє в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_2, звернулася в суд з позовом ОСОБА_3, треті особи: орган опіки та піклування Коростенської міської ради, комунальне виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство Коростенської місько ради № 1 про визначення порядку користування квартирою, що є спільною власністю, заявивши позовні вимоги наступного змісту: (перша вимога) встановити порядок користування квартирою № 10 по вул.Шевченка, 117 у м.Коростені Житомирської області, а саме, у користування малолітньої ОСОБА_2 виділити житлову кімнату площею 11,3 кв м з лоджією площею 1,4 м кв, що максимально відповідає її частці в праві власності на квартиру, у користування ОСОБА_3 виділити житлову кімнату площею 8,3 кв м, житлову кімнату 17,0 кв м та балкон площею 1,0 кв м, в загальному користуванні залишити: кухню -7,6 кв м, туалет - 1,4 кв м, ванну кімнату - 2,0 кв м, коридор, - 8,0 кв м, вбудовану шафу 1,0, 03 кв м; (друга вимога) зобов'язати комунальне виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство Коростенської міської ради № 1 розподілити особові рахунки на оплату житлово-комунальних послуг, що надаються в квартиру відповідно до встановленого порядку користування квартирою; а також стягнути з ОСОБА_3 судові витрати з оплати судового збору.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява (заява) за формою та змістом повинна відповідати вимогам статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додерження вимог, передбачених ст.177 ч.4 Цивільного процесуального кодексу України, зокрема: до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (інваліди ІІІ групи не звільняються).

Відповідно до ч.2 ст.133 Цивільного процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом. Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ "Про судовий збір".

Згідно зі статтею 3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення тощо.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, позивачем ОСОБА_1, яка діє в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_2 заявлено дві вимоги немайного характеру, проте додано до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору в розмірі 768 грн 40 коп, тобто за одну позовну вимогу.

Відповідно до ст.4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, згідно з п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. За подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Крім того, позивачем в позовній заяві зазначено комунальне виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство Коростенської міської ради № 1 без визначення статусу учасника справи позовного провадження.

Отже, позивачеві ОСОБА_1 необхідно усунути вищезазначені недоліки - доплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру у розмірі 768,40 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб), а також визначити статус учасника справи позовного провадження - комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Коростенської міської ради № 1.

Оплату судового збору можливо провести за наступними реквізитами: отримувач коштів: Коростенське УК (м. Коростень) 22030101; код отримувача (ЄДРПОУ): 37909251; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку (МФО) 899998, розрахунковий рахунок: 6006; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: судовий збір.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Суддя акцентує увагу позивача на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях "Голдер проти Великої Британії" від 21 лютого 1975 року, "ОСОБА_4 де ля Прадель проти Франції" від 16 грудня 1992 року. Тому, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Згідно з частиною 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.У разі усунення у вказаний строк недоліків, позовна заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві з доданими до неї документами не пізніше пяти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1, яка діє в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_2, до ОСОБА_3, треті особи: орган опіки та піклування Коростенської міської ради, комунальне виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство Коростенської міської ради № 1 про визначення порядку користування квартирою, що є спільною власністю - залишити без руху.

Надати позивачу п'ятиденний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Коростенського міськрайонного суду

Житомирської області ОСОБА_5