КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 754/3018/18

провадження № 88-ц/824/21/2019

14 березня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Г. М. Кирилюк, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_2 про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 17 січня 2019 року за нововиявленими обставинами по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Публічного акціонерного товариства "Златобанк", Національного банку України, Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Златобанк" Славкіної Марини Анатоліївни про визнання наказу про звільнення незаконним, скасування запису про звільнення в трудовій книжці, визнання розірваним трудового договору, зобов'язання вчинити дії, стягнення вихідної допомоги, середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки, відшкодування моральної шкоди, за апеляційними скаргами Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та Публічного акціонерного товариства "Златобанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Златобанк" Славкіної Марини Анатоліївни на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 20 вересня 2018 року у складі судді Лісовської О.В.,

встановив:

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 20 вересня 2018 року позов ОСОБА_2 задоволено частково. Визнано незаконним наказ ПАТ "Златобанк" від 02.04.2018 року про звільнення ОСОБА_2 з підстав, визначених п. 4 ст. 40 КЗпП України. Визнано незаконним та скасовано запис у трудовій книжці ОСОБА_2 про звільнення з 02.04.2018 року з підстав, визначених п. 4 ст. 40 КпАП України. Визнано розірваним трудовий договір, укладений між ОСОБА_2 та ПАТ "Златобанк", від імені та в інтересах якого діє Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, з 12 грудня 2017 року на підставі ч. 3 ст. 38 КЗпП України. Зобов'язано Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, який діє від імені та в інтересах ПАТ "Златобанк", змінити запис від 02.04.2018 року, внесений до трудової книжки ОСОБА_2, та внести запис про звільнення з посади заступника начальника юридичного управління ПАТ "Златобанк" з 12 грудня 2017 року на підставі ч. 3 ст. 38 КЗпП України. Стягнуто з ПАТ "Златобанк" на користь ОСОБА_2 вихідну допомогу у розмірі 73 783, 08 грн, середній заробіток за час затримки видачі трудової книжки у розмірі 94863, 96 грн, моральну шкоду у розмірі 2000, 00 грн та витрати по сплаті судового збору у розмірі 704, 80 грн. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 17 січня 2019 року рішенняДеснянського районного суду м. Києва від 20 вересня 2018 року в частині визнання розірваним трудового договору, зобов'язання Фонду гарантування вкладів фізичних осіб змінити та внести запис у трудову книжку, стягнення вихідної допомоги змінено. Визнано трудовий договір, укладений між ОСОБА_2 та ПАТ "Златобанк", розірваним з 12 грудня 2017 року на підставі ч.3 ст.38 КЗпП України. Зобов'язано ПАТ "Златобанк" внести до трудової книжки ОСОБА_2 запис про звільнення на підставі ч.3 ст.38 КЗпП України. Стягнуто з ПАТ "Златобанк" на користь ОСОБА_2 вихідну допомогу у розмірі 73 783, 08 грн. в порядку, передбаченому Законом України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб".

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 20 вересня 2018 року в частині стягнення з ПАТ "Златобанк" на користь ОСОБА_2 середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки, моральної шкоди та в частині розподілу судових витрат скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення. У задоволенні позову ОСОБА_2 до ПАТ "Златобанк" про стягнення середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки та моральної шкоди відмовлено. В решті рішення суду залишити без змін.

Стягнуто з ПАТ "Златобанк" в дохід держави судовий збір в сумі 2 852, 23 грн. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПАТ "Златобанк" витрати по сплаті судового збору в сумі 3 537, 39 грн. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Фонду гарантування вкладів фізичних осіб витрати по сплаті судового збору в сумі 3 537, 39 грн.

05 березня 2019 року ОСОБА_2 звернулася до Київського апеляційного суду з заявою про перегляд вищезазначеної постанови Київського апеляційного суду від 17.01.2019 року за нововиявленими обставинами.

В заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами ОСОБА_2 зазначила, що постанова апеляційного суду від 17.01.2019 р. винесена з огляду на ухвалу Касаційного адміністративного суду від 05.07.2018 р. по справі № 826/2184/17, якою було зупинено дію постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.07.2017 р. та постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 25.10.2017 р. по справі № 826/2184/17 до закінчення їх перегляду в касаційному порядку. 05.02.2019 року закінчено перегляд в касаційному порядку вищевказаних постанов. Ухвала Касаційного адміністративного суду від 05.07.2018 р., яку було враховано апеляційним судом та на положення якої спирався апеляційний суд при винесення рішення, втратила свою дію (скасовано). Посилаючись на положення ч. 3 ст. 426 ЦПК України, просила заяву за нововиявленими обставинами задовольнити.

Вивчивши доводи заяви, суд приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч.1, п.3 ч.2 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 426 ЦПК Українидо заяви додаються докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин.

В даному випадку заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не в повному обсязі відповідає вимогам ст. 426 ЦПК України, оскільки ОСОБА_2 не долучено до заяви докази, що підтверджують наявність нововиявлених обставин.

Заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, як форма звернення до суду, повинна відповідати встановленим законом вимогам. Дотримання вимог до форми і змісту заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами повинно забезпечувати установлення питань, які потребуватимуть вирішення в ході розгляду справи та ухвалення судового рішення у справі.

Належним усуненням наведених порушень є долучення до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами доказів, що підтверджують наявність нововиявлених обставин.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 426 ЦПК України до заяви додаються документ про сплату судового збору.

До заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору.

З прохальної частини заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами вбачається, що просить переглянути за нововиявленими обставинами постанову апеляційного суду щодо відмови у задоволенні вимог про стягнення з ПАТ "Златобанк" на її користь середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки у розмірі 94863, 96 грн та моральної шкоди у розмірі 2000 грн.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв'язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

З огляду на викладене, пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18).

Крім того, за правилом частини третьої статті 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Зі змісту положень пункту 3 частини третьої статті 175, пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається сумою грошових коштів, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

В даному випадку, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди заявлена у грошовому вимірі, а відтак, є майновою вимогою.

Верховний Суд у постанові від 28 листопада 2018 року (справа № 761/11472/15-ц) зробив висновок, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки позивач її визначив у грошовому виразі.

Отже, ОСОБА_2 не звільнена від сплати судового збору щодо позовних вимог про стягнення з ПАТ «Златобанк» середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки та відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до вимог п.п. 1.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подачу фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір, який підлягав сплаті ОСОБА_2 за позовні вимоги про стягнення середнього заробітку за час видачі трудової книжкиу розмірі 94 863,96 грн та стягнення моральної шкоди у розмірі 2000 грн, складав 968,64 грн (96 863,96 грн. х 1% : 100%).

Таким чином, судовий збір за подачу заяви про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 17 січня 2019 року за нововиявленими обставинами становить 1 452,96 грн (968,64 грн х 150%:100%).

Однак, ОСОБА_2 долучила до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами квитанцію № ПН1954 від 05.03.2019 року про сплату судового збору у розмірі 1057,21 грн.

У зв'язку з цим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для усунення недоліків: доплати судового збору в розмірі 395,75 грн за реквізитами: одержувач - УК у Солом.р-ні/Соломян р-н/22030101, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: 0024, МФО банку: 899998, код отримувача (ЄДРПОУ) 38050812.

Документи, що підтверджують сплату судового збору, подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

На підставі ч. 3 ст. 427 ЦПК України до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 426 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Стаття 185 ЦПК України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 185, 426,427 ЦПК України

ухвалив:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 17 січня 2019 року за нововиявленими обставинами залишити без руху.

Роз'яснити заявнику право в десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали усунути виявлені недоліки, надавши до суду апеляційної інстанції докази, що підтверджують наявність нововиявлених обставин та їх копії у відповідності до кількості учасників справи, а також документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Попередити, що у разі, якщо недоліки апеляційної скарги не будуть усунені в строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута особі, що її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. М. Кирилюк