Справа №295/7947/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.02.2019 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючого судді Чішман Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Білінської Л.С.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «ОСОБА_2, 38» про порушення прав споживачів комунальних послуг, - встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив зобов"язати відповідача забезпечити відновлення функціонування сміттєпроводів у будинку №38, що за адресою: м. Житомир, вул. Л. Українки в повному обсязі з визначенням терміну виконання роботи.

Від позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.

Від відповідача голови правління ОСББ «Лесі Українки 38» ОСОБА_3 надійшла заява про відкладення розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що ухвалою суду від 01.08.2018 року у справі відкрито провадження та постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін.

11.02.2019 року від відповідача надійшла заява про долучення до матеріалів доказів та про виклик в судове засідання свідків ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11

Згідно ч. 1 ст. 90 ЦПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

У відповідності до ст. 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

Згідно ч. 4 ст. 91 ЦПК України в ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Суд вважає за можливе задовольнити клопотання позивача про виклик свідків.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 277 ЦПК України якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Згідно статті другої ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях, аналізуючи національні системи правового захисту на предмет дотримання права на ефективність внутрішніх механізмів в аспекті забезпечення гарантій, визначених ст. 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, вказував, що для того, щоб бути ефективним, засіб захисту має бути безпосередньо доступним для тих, кого він стосується (див. рішення від 06.09.2005 р. у справі «Гурепка проти України» (Gurepka v. Ukraine), заява № 61406/00, п. 59); спроможним запобігти виникненню або продовженню стверджуваному порушенню чи надати належне відшкодування за будь-яке порушення, яке вже мало місце (див. рішення від 26.10.2000 р. у справі «Кудла проти Польщі» (Kudla v. Poland), заява № 30210/96, п. 158) (п. 29 рішення Європейського суду з прав людини від 16.08.2013 р. у справі «Гарнага проти України» (Garnaga v. Ukraine), заява № 20390/07).

Тобто під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Зважаючи на викладене, а також враховуючи предмет спору, категорію справи, з врахуванням того, що стороною відповідача заявлені позовні вимоги не визнаються, задля допиту свідків, суд вважає за необхідне, здійснити перехід з розгляду справи в порядку спрощеного провадження в розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначити у справі підготовче судове засідання.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 53, 84, 274, 277 ЦПК України, суд, - постановив:

Здійснити перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «ОСОБА_2, 38» про порушення прав споживачів комунальних послуг - в розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання у справі та викликати сторін на 16-00 год., 25.06.2019 року.

Задовольнити заяву відповідача про виклик свідків ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_12

Попередити свідків ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_12 про кримінальну відповідальність передбачену ст.ст. 384, 385 Кримінального кодексу України за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідач має право подати до суду письмові заперечення проти позову та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються, який викладається у відзиві на позовну заяву. Вимоги до відзиву на позовну заяву встановлені ст. 178 ЦПК України.

Встановити відповідачу строк 20 днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі для подачі відзиву на позов та доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем. У разі подання відповідачем до суду відзиву на позовну заяву до нього повинні бути долучені документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

В разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк, без поважних причин, справа буде розглянута за наявними матеріалами.

Позивач має право надати відповідь на відзив на протязі 5 днів з моменту отримання відзиву.

Відповідач має право подати заперечення на відповідь на відзив на протязі 5 днів з моменту отримання відповіді на відзив.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається за електронною адресою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Копію ухвали направити сторонам та свідкам для відома.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Чішман