КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції Цокол Л. І.
Апеляційне провадження № 22-ц/824 / 2236 / 2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мережко М.В.,

суддів - Верланова С.М., Савченка С.І.,

секретар -Тютюнник О.І.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою Департаменту проблемної заборгованості роздрібних клієнтів «ПАТ « Райффайзен Банк Аваль» на ухвалу судді Печерського районного суду м. Києва від 10 жовтня 2018 року про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_3 до Державного підприємства « СЕТАМ» , приватного виконавця Виконавчого округу м. Києва ЧижикАндрія Павловича , Публічного акціонерного товариства « Райффайзен Банк Аваль» , ТОВ « Рек Гамма», третя особа Орган опіки та піклування Шевченківського району м. Києва про визнання протоколу та проведення електронних торгів недійсними , скасування акту .

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, -

в с т а н о в и л а :

У жовтні 2018 року позивач ОСОБА_3 подав зазначений позов. Разом із позовом була подана заява про забезпечення позову шляхом заборони видавати приватному виконавцю ЧижикуА.П. Акт про проведення публічних торгів, заборонити нотаріусам оформлювати свідоцтво на придбання майна з прилюдних торгів відносно квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1, накласти арешт на вказану квартиру.

На переконання позивача, саме арешт майна забезпечить захист прав позивача щодо незаконного відчуження належного останньому майна.

Предметом спору є визнання недійсними протоколу та проведення електронних торгів, скасування акту про проведення електронних торгів, внаслідок недобросовісних дій відповідача, як вказує позивач.

Ухвалою судді Печерського районного суду Київської області від 10 жовтня 2018 року заяву задоволено частково .

Накладено арешт на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1.

Заборонено видавати приватному виконавцю Чижику А.П. Акт про проведення публічних торгів, та заборонено нотаріусам оформлювати свідоцтво на придбання майна з прилюдних торгів відносно квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1.

Не погоджуючись з ухвалою суду, Департамент проблемної заборгованості роздрібних клієнтів «ПАТ « Райффайзен Банк Аваль» подав апеляційну скаргу . У скарзі зазначав, що суд неповно з»ясував обставини ,що мають значення для прийняття рішення про забезпечення позову .Просив постановити ухвалу про відмову у задоволенні заяви . В апеляційній скарзі зазначав , що суд постановив ухвалу на припущеннях, будь-яких доказів того ,що він збирається продати майно суду не надано, як і те ,що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити виконання рішення суду.

До апеляційного суду 03 лютого 2019 року надійшли заперечення ОСОБА_3 на апеляційну скаргу , в яких зазначено ,що ухвала суду є обґрунтованою, а посилання апелянта на ту обставину, що ОСОБА_3 є проблемним боржником є безпідставними, оскільки за кредитним договором ним сплачено більше 180 000 тисяч доларів США .

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, особи , які беруть участь у справі зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до ст.ст 128-131 ЦПК України сторони були своєчасно повідомлені про день та час розгляду справи на 07 лютого 2019 року за адресами , які були зазначені в матеріалах справи . За клопотанням представника ОСОБА_3 ( а.с. 85) розгляд справи було відкладено на 28 лютого 2019 року . Про розгляд справи на 28 лютого 2019 року всі учасники справи повідомлені належним чином , зокрема позивач ОСОБА_3 шляхом розміщення оголошення на сайті Київського апеляційного суду . Клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

Відповідно до ст. 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Колегія суддів вважає ,що неявка позивача і його представника, відповідачів у судові засідання сприяє затягуванню розгляду справи, наслідком чого є порушення розумних строків розгляду справи , визначених ЦПК України , а тому вважати причини неявки позивача у судове засідання поважними у суду відсутні .

Статтею 44 ЦПК України визначено , що зловживання процесуальними правами є неприпустимим .

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз'яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов'язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов'язків.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Суд першої інстанції задовольняючи заяву про забезпечення позову , дійшов вірного висновку про накладення арешту , враховуючи те, що предметом спору є визнання недійсними електронних торгів відносно квартири , і невжиття таких заходів може істотно ускладнити ефективний захист та поновлення оспорюваних прав позивача, за захистом яких він звернувся.

За змістом ч. 7 ст. 153, ч. 6 ст. 154 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд вирішує питання зустрічного забезпечення.

Згідно з ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Перелік випадків у яких, суд зобов'язаний застосувати зустрічне забезпечення визначений ч. 3 ст. 154 ЦПК України та є вичерпним.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом (ч. 4 ст. 154 ЦПК України).

Враховуючи те, що обраний заявником спосіб забезпечення позову не спричинить невідновлюваної шкоди відповідачу чи третім особам, а також відсутність обставин визначених ч. 3 ст. 154 ЦПК України, висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для зустрічного забезпечення є цілком обґрунтованим . Доводи апеляційної скарги про те що , суд не вирішив питання щодо зустрічного забезпечення позову є безпідставними .

Вірним є висновок суду про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно, а саме квартиру за адресою : АДРЕСА_1 , та заборони видавати та оформлювати відповідні документи які можуть призвести до утруднення в подальшому судового рішення у разі задоволення вимог позивача.

Що стосується вимог заяви про забезпечення позову про заборону вчиняти будь-які дії щодо квартири , то суд дійшов вірного висновку,що вони не є визначеними конкретно, а тому будуть не зрозумілими для виконання, а відтак в цій частині не підлягають задоволенню .

Із роз'яснень Верховного Суд України у п. 4 постанови Пленуму від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Згідно ст.41 Конституції України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Судовий захист повинен бути ефективним, що вимагає ст.13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Слід зазначити ,що задоволення вимоги про заборону видавати приватному виконавцю Чижику А.П. Акт про проведення публічних торгів, та заборону нотаріусам оформлювати свідоцтво на придбання майна з прилюдних торгів відносно квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1. в даному випадку є надмірним , а накладення арешту на квартиру є цілком достатнім заходом забезпечення позову, а тому в цій частині ухвалу слід скасувати .

Керуючись ст.ст. 365, 367,369,374,376,381 - 384 ЦПК України, колегія суддів,

П о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу Департаменту проблемної заборгованості роздрібних клієнтів «ПАТ « Райффайзен Банк Аваль» задовольнити частково .

Ухвалу судді Печерського районного суду м. Києва від 10 жовтня 2018 року в частині забезпечення позову шляхом заборони видавати приватному виконавцю Чижику Андрію Павловичу Акт про проведення публічних торгів , та заборони нотаріусам оформлювати свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів відносно квартири розташованої за адресою ; АДРЕСА_1 скасувати .

В іншій частині ухвалу залишити без змін .

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Касаційна скарга на постанову може бути подана до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови буде виготовлений не пізніше 07 березня 2019 року.

Головуючий

Судді