КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/4665/2019
П О С Т А Н О В А

Іменем України

13 березня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Кашперської Т.Ц.,

суддів Фінагеєва В.О., Яворського М.А.,

за участю секретаря Богдан І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва в складі судді Осаулова А.А., про призначення судової будівельно-технічної експертизи, постановлену в м. Київ 14 листопада 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Сервіс» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття,

заслухавши доповідь судді, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, -

в с т а н о в и в :

В серпні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ТОВ «Житло-Сервіс» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири та зобов'язання вчинити дії, просив стягнути із відповідача на свою користь 1213670 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди та витрат, пов'язаних із визначенням розміру матеріальної шкоди, зобов'язати відповідача провести ремонт котельні, включаючи повністю все її технічне обладнання, розташованої над орендованою ним квартирою за адресою АДРЕСА_1, для забезпечення належного технічного стану котельні та усунення причин псування майна, яке орендує позивач.

В листопаді 2018 року позивач подав до суду клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи для встановлення причини залиття квартири.

Від відповідача ТОВ «Житло-Сервіс» також надійшло клопотання про призначення судової експертизи для визначення розміру матеріальних збитків, завданих власнику в результаті залиття квартири.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2018 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, на вирішення якої поставлені питання як щодо встановлення ознак і причин залиття квартири, площі пошкоджень, так і щодо вартості ремонтно-будівельних робіт.

Позивач ОСОБА_1, не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права, просив скасувати ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2018 року в частині визначення площі пошкоджень та вартості ремонтно-будівельних робіт квартири, розташованої за адресою АДРЕСА_1.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказував, що звертаючись до суду із клопотанням про призначення експертизи, відповідач стверджував, що визначена позивачем сума ремонтних робіт не відповідає вимогам закону, оскільки така сума не підтверджена висновком експерта і є завищеною. Разом із тим, представником відповідача до суду не було подано жодного доказу, який міг би підтвердити доводи щодо завищення результату експертизи. Оцінка завданого збитку вже була проведена сертифікованим експертом за ініціативою позивача, таким чином, ухвала в частині повторного визначення розміру завданої шкоди є необґрунтованою та такою, що порушує процесуальної норми. За наявності звіту про визначення розміру матеріальних збитків № 51/18 від 15 липня 2018 року суд повторно постановив ухвалу щодо проведення будівельно-технічної експертизи для визначення розміру матеріальних збитків.

Вказував, що ухвала суду першої інстанції порушує принцип розумності строків розгляду справи судом, оскільки повторне проведення визначення площі пошкоджень та вартості ремонтно-будівельних робіт лише затягне строки розгляду цивільної справи, що негативно вплине на швидкість відновлення порушеного права позивача на відшкодування завданої йому матеріальної шкоди.

21 лютого 2019 року відповідачем ТОВ «Житло-Сервіс» засобами поштового зв'язку направлено відзив на апеляційну скаргу, який надійшов до суду 25 лютого 2019 року, згідно якого відповідач вважає, що ухвала про призначення будівельно-технічної експертизи від 14 листопада 2018 року у справі № 761/32643/18 прийнята судом з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а апеляційна скарга позивача не підлягає задоволенню.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Призначаючи судову будівельно-технічну експертизу в даній справі, суд першої інстанції виходив із того, що оскільки предметом судового розгляду у цій справі є стягнення матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири, для з'ясування обставин виникнення причин залиття та розміру заподіяного позивачу матеріального збитку внаслідок залиття необхідні спеціальні знання, а відтак потребує призначення вказана експертиза.

Апеляційний суд погоджується із вказаними висновками суду першої інстанції, оскільки вони є обґрунтованими, відповідають обставинам справи і вимогам закону.

Із матеріалів справи вбачається, що звертаючись до суду із даним позовом, ОСОБА_1 посилався на те, що проживає в квартирі за адресою АДРЕСА_1, яку він орендує на підставі договору оренди квартири від 15 грудня 2016 року, та яка належить на праві власності ТОВ «Інвестиційно-промислова група», балансоутримувачем будинку є відповідач ТОВ «Житло-Сервіс». На технічному поверсі будинку безпосередньо над його квартирою розташована котельня, яка знаходиться у несправному технічному стані, в трубах водостоку накопичується вода, якою неодноразово було залито квартиру, в якій проживає позивач. 15 травня 2018 року відбулося останнє залиття квартири. Позивач телефонував відповідачу з вимогою надати представників для визначення розміру завданої шкоди, з'ясування причини, через яку вода з котельні постійно потрапляє до квартири. Відповідач погодився та забезпечив явку своїх представників, проте, прибувши за вказаною адресою, відповідач оцінив завдану шкоду, встановив причину, через яку відбувалися залиття квартири, однак відмовився від складання та підписання акту про залиття. У зв'язку з тим, що відповідач не провів оцінку завданих збитків, а позивач не володіє спеціальними знаннями у сфері оцінки завданого збитку, позивач звернувся до сертифікованого експерта ФОП ОСОБА_2 для оцінки завданого збитку.

Позивачем надано договір оренди квартири від 15 грудня 2016 року, яким регулюються правовідносини, пов'язані із переданням орендодавцем орендареві у найм (оренду) квартири за адресою АДРЕСА_2, на визначений цим договором строк та за встановлену цим договором плату (а. с. 16 - 18), а також акт прийому-передачі квартири, за яким він як орендар прийняв квартиру за вказаною адресою у користування (а. с. 19).

Згідно звіту № 51/18 (визначення розміру матеріальних збитків) від 15 липня 2018 року, складеного ФОП ОСОБА_2 на замовлення ОСОБА_1, розмір матеріальних збитків, який завдано власнику в результаті залиття квартири АДРЕСА_3, станом на момент складання даного звіту становить 1208670 грн. Звіт має застереження, згідно якого він може бути використаний без обмежень, зокрема, для вирішення цивільного спору щодо відшкодування збитків власнику квартири нерухомого майна (а. с. 36 - 47).

До звіту доданий сертифікат № 892/16 суб'єкта оціночної діяльності ОСОБА_2 від 07 листопада 2016 року, спеціалізація в межах оцінка нерухомих речей, кваліфікаційне свідоцтво оцінювача від 04 жовтня 2008 року МФ № 6335, посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача від 02 лютого 2017 року МФ № 10033 - ПК, строком дії протягом дворічного періоду з дати його видачі.

Вказані обставини підтверджуються наявними у справі доказами.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Відповідно до ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім'я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов'язків.

З огляду на викладене апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції, що оскільки для вирішення даного спору необхідно з'ясувати обставини виникнення причин залиття квартири та розмір матеріального збитку, заподіяного позивачу, для чого необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, для їх з'ясування має бути призначена експертиза.

Наявність в матеріалах справи звіту № 51/18 від 15 липня 2018 року про визначення розміру матеріальних збитків не спростовують висновків суду про необхідність призначення експертизи за клопотанням сторін, а оцінку зібраним по справі доказам буде дано судом при ухваленні рішення відповідно до вимог ст. 264 ЦПК України.

За таких обставин наявна сукупність умов, передбачених ч. 1 ст. 103 ЦПК України для призначення судової експертизи, відтак апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції про необхідність її призначення.

Виходячи із вищевикладеного, апеляційний суд відхиляє доводи апеляційної скарги про наявність в матеріалах справи звіту визначення розміру матеріальних збитків № 51/18 від 15 липня 2018 року, складеного ФОП ОСОБА_2, та відсутність необхідності у проведенні повторного визначення матеріальної шкоди.

Оцінюючи доводи апеляційної скарги, що представником відповідача не було надано доказів для обґрунтування свого клопотання, а саме завищення розміру завданих збитків, визначених висновком експерта, апеляційний суд враховує, що в клопотанні про призначення судової експертизи, поданому відповідачем, останній звертав увагу суду на невідповідність наданого позивачем звіту вимогам ст. 106 ЦПК України, і саме з цих підстав просив призначити експертизу (а. с. 92 - 93).

Отже, доводи апеляційної скарги в цій частині спростовуються доказами, наявними в матеріалах справи, та відхиляються апеляційним судом.

Одночасно із призначенням судової експертизи судом першої інстанції зупинено провадження в справі на час її проведення, що відповідає вимогам п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України.

Враховуючи, що на час зупинення провадження перебіг процесуальних строків зупиняється, апеляційний суд не погоджується із доводами апеляційної скарги про затягування строків розгляду цивільної справи і негативний вплив на швидкість відновлення порушеного права позивача.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції та не можуть бути підставою для скасування ухвали суду.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин апеляційний суд приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції постановлена із додержанням вимог закону і не може бути скасована з підстав, що викладені в апеляційній скарзі.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381, 382, 389 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 14 листопада 2018 року про призначення судової будівельно-технічної експертизи залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 15 березня 2019 року.

Головуючий: Кашперська Т.Ц.

Судді: Фінагеєв В.О.

Яворський М.А.