Провадження №2-п/522/15/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2019 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Домусчі Л.В.,

за участю секретаря судового засідання Вадуцкої В.І.,

розглянувши у судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 12 вересня 2018 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 ОСОБА_3» в особі Одеської обласної дирекції АТ «ОСОБА_2 ОСОБА_3» до ОСОБА_1, третя особа; ОСОБА_4, про звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Приморського районного суду м.Одеси перебувала цивільна справа за позовом Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 ОСОБА_3» в особі Одеської обласної дирекції АТ «ОСОБА_2 ОСОБА_3» до ОСОБА_1, третя особа; ОСОБА_4, про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Заочним рішенням Приморського районного суду м.Одеси від 12.09.2018 року позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 ОСОБА_3» в особі Одеської обласної дирекції АТ «ОСОБА_2 ОСОБА_3» - задоволено.

Відповідач ОСОБА_1 18.01.2019 року звернувся до суду із письмовою заявою про перегляд заочного рішення Приморського районного суду м.Одеси від 12.09.2018 року у справі №522/24068/14-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 ОСОБА_3» в особі Одеської обласної дирекції АТ «ОСОБА_2 ОСОБА_3» до ОСОБА_1, третя особа; ОСОБА_4, про звернення стягнення на предмет іпотеки.

В обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення суду зазначено, що у звязку з неналежним повідомленням відповідача про час та місце розгляду справи, оскільки за місцем проживання та реєстрації відповідач не отримував жодного документу про виклик до суду, так само і не отримував копію позовної заяви, у звязку з чим був позбавлений процесуального права щодо надання відзиву, також не отримував уточнену позовну заяву. У звязку з наявністю заперечень проти позовних вимог з заочним рішенням відповідач не погоджується з наступних підстав. Реєстрація про припинення обтяження майна іпотекою може бути здійснена на підставі рішення суду відповідно до Закону Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (ст. 19) та Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень (п. 63). Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 04.06.2014 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суд Одеської області від 26 листопада 2014 року, позов задоволено припинено іпотеку нерухомого майна, знято заборону відчуження зазначеного в договорі іпотеки нерухомого майна. На підставі зазначених рішень суду, була здійснена реєстрація припинення обтяження іпотекою, а сама іпотека була визнана припиненою. У період чинності зазначених рішень спірну квартиру було двічі відчужено, таким чином договір дарування та договір купівлі-продажу було укладено саме в період коли не існувало іпотеки та обтяження іпотекою, отже ОСОБА_1 є добросовісним набувачем. Також відповідач звернув увагу суд, що ОСОБА_1 має двох неповнолітніх дітей, які проживають разом з ним у спірній квартирі, яка є єдиним житлом, як для відповідача так і для його дітей.

Разом з заявою про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 просив поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення по справі.

Ухвалою суду від 18.02.2019 року заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення була призначена до розгляду у судовому засіданні на 26.02.2019 року.

Заявник ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 (якій діє на підставі довіреності зареєстрованої в реєстрі за №138 від 23.01.2019 року) у судовому засіданні пояснили, що відповідач не був сповіщений про розгляд справи, у звязку з чим був позбавлений можливості прийняти участі у розгляді справи, надати свої заперечення. З заочним рішенням не згодний, оскільки він є добросовісним набувачем квартири, в той час коли порука була припинена. При цьому зазначили що відповідач дійсно зареєстрований за вказаною адресою, проте деякий час не знаходився вдома.

Представник позивача ОСОБА_5 у судове засідання зявився, просив відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, посилаючись на наслідки переходу права власності на предмет іпотеки до третьої особи відповідно ст. 23 Закону України «Про іпотеку» та зазначив, що рішення про припинення іпотеки було скасовано.

Дослідивши матеріали справи та докази, надані стороною, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню.

За вимогами правила ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Судом встановлено, що заочним рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 12.09.2018 року позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 ОСОБА_3» в особі Одеської обласної дирекції АТ «ОСОБА_2 ОСОБА_3» про звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено.

З заяви вбачається, що заявник не був повідомлений про розгляд даної справи, заочне рішення було прийняте за відсутністю ОСОБА_1, тому відповідач був позбавлений права надати свої заперечення (відзив) на позовну заяву та докази в обґрунтування своєї позиції. Заочне рішення від 12.09.2018 року відповідач не отримував, а про існування такого рішення дізнався від приватного виконавця. У звязку з наявністю заперечень проти позовних вимог з заочним рішенням відповідач не погоджується з наступних підстав. Реєстрація про припинення обтяження майна іпотекою може бути здійснена на підставі рішення суду відповідно до Закону Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (ст. 19) та Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень (п. 63). Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 04.06.2014 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суд Одеської області від 26 листопада 2014 року, позов задоволено припинено іпотеку нерухомого майна, знято заборону відчуження зазначеного в договорі іпотеки нерухомого майна. На підставі зазначених рішень суду, була здійснена реєстрація припинення обтяження іпотекою, а сама іпотека була визнана припиненою. У період чинності зазначених рішень спірну квартиру було двічі відчужено, таким чином договір дарування та договір купівлі-продажу було укладено саме в період коли не існувало іпотеки та обтяження іпотекою, отже ОСОБА_1 є добросовісним набувачем. Вважає, що судом ухвалено рішення без врахування доказів, які мають істотне значення для вирішення справи по суті.

У відповідності до ст.224 ЦПК України (в редакції чинній на дату проголошення заочного рішення), у разі неявки в судове засідання відповідача. Який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або повідомлені ним причини неявки визнані неповажними. Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних доказів. Якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання віх відповідачів. У разі зміни позивачем предмета або підстави позову, зміни розміру позовних вимог суд відкладає судовий розгляд для повідомлення про це відповідача.

Судом встановлено, що в матеріалах справи наявні рекомендовані повідомлення про направлення судової кореспонденції, але поштові направлення поверталися до суду за спливом строків зберігання. Проте в матеріалах справи є докази направлення заочного рішення за адресою відповідача , проте яке повернулось до суду у звязку з його відсутністю і відповідач сам підтверджує що деякий час не перебував за цією адресою, Заявником в своїй заяві про перегляд заочного рішення не надано доказів, які мають істотне значення для вирішення зазначеної справи.

Таким чином, суд вважає доцільним поновити ОСОБА_1 строк на звернення із заявою про перегляд заочного рішення суду від 12.09.2018 року, у звязку з тим, що в матеріалах справи відсутні відомості щодо отримання відповідачем копії зазначеного рішення, а про існування останнього стало відомо від приватного виконавця.

Але, відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

З урахуванням наведеного вище суд вважає, що відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України підстави для скасування заочного рішення у суду відсутні, у звязку з чим заява підлягає залишенню без задоволення.

Як вбачається з заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, заявник не надав суду докази, які мають істотне значення для скасування заочного рішення суду від 12.09.2018 року Крім того зі справи вбачається, що його представник і він раніше були обізнані про знаходження справи у суді за цим позовом, про що свідчить протокол судового засідання від 28.02.2017р.

Таким чином, виходячи з вищенаведеного, суд прийшов до висновку, що заява ОСОБА_1 про перегляд рішення суду не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76, 89, 223, 247, 258-260, 268, 287, 288, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення по справі задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на звернення із заявою про перегляд заочного рішення Приморського районного суду м.Одеси від 12.09.2018 року.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 12 вересня 2018 року по цивільній справі №522/24068/14-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 ОСОБА_3» в особі Одеської обласної дирекції АТ «ОСОБА_2 ОСОБА_3» до ОСОБА_1, третя особа; ОСОБА_4, про звернення стягнення на предмет іпотеки залишити без задоволення.

Розяснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення, згідно ч.1 ст.354 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 28.02.2019 року.

Суддя Приморського

районного суду м. Одеси ОСОБА_6