Ухвала

06 березня 2019 року

м. Київ

справа № 619/2671/16-ц

провадження № 61-20878св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Кузнєцова В. О., Погрібного С. О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

відповідач - ОСОБА_5,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_5 на рішення Апеляційного суду Харківської області від 14 березня 2017 року у складі колегії суддів: Хорошевського О. М., Кіся П. В., Кружиліної О. А.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів

У серпні 2016 року ОСОБА_4 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_5 про відшкодування шкоди.

Свої вимоги позивач мотивував тим, 31 березня 2016 року о 20 год 20 хв ОСОБА_5, керуючи автомобілем «Audi Q7», державний реєстраційний номер НОМЕР_1, по вул. Клочківській, 274 у м. Харкові, виїжджаючи із прилеглої території не надав дорогу автомобілю ВАЗ-21114, державний реєстраційний номер НОМЕР_1, під його керуванням, внаслідок чого, відбулася ДТП, у результаті якої автомобіль ВАЗ-21114, державний реєстраційний номер НОМЕР_1, отримав механічні пошкодження, а його донька, яка перебувала в автомобілі, отримала тілесні ушкодження. Постановою Дзержинського районного суду м. Харкова від 11 липня 2016 року ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні ДТП та притягнуто до адміністративної відповідальності за статтею 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Із метою встановлення розміру завданих збитків він звернувся до Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр експертних досліджень «Професіонал» та сплатив за проведення оціночних робіт 1 320,00 грн. Згідно з висновком товарознавчої експертизи від 14 травня 2016 року № 0057/16 розмір заподіяної йому внаслідок ДТП майнової шкоди складає 41 103,21 грн.

На усунення тілесних ушкоджень його дочки ним куплено медичних препаратів на загальну суму 933,39 грн. Протиправними діями відповідача йому завдана моральна шкода, яка полягає у нервовому стресі, який негативно відобразився на фізичному та психічному стані, та розмір відшкодування якої він оцінює в 5 000,00 грн. Крім того, він звертався за правовою допомогою до адвоката, вартість послуг якого склала 3 500,00 грн.

У зв'язку із настанням страхового випадку Приватне акціонерне товариство «Українська страхова компанія «Княжна Вієнна Іншуранс Груп» йому виплачено страхове відшкодування у розмірі 33 252,67 грн, а тому у рахунок погашення майнового збитку із відповідача необхідно стягнути 10 103,93 грн.

Із урахуванням уточнених позовних вимог, позивач просив суд стягнути із відповідача на його користь грошові кошти у розмірі 18 603,93 грн.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 12 грудня 2016 року у задоволенні позову ОСОБА_4 відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що ОСОБА_7, як власник пошкодженого автомобіля, погодилася із розміром збитків, визначених страховою компанією, із вимогою про відшкодування шкоди життю та здоров'ю внаслідок ДТП не зверталася. Крім того, позивачем не надано доказів, що ним особисто виконані роботи, необхідні для відновлення пошкодженого автомобіля і сума ремонтних робіт перевищила страхову виплату. Також не надано належних та допустимих доказів на підтвердження моральної шкоди, оскільки пошкоджений автомобіль не належить позивачу.

Рішенням Апеляційного суду Харківської області від 14 березня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 задоволено частково. Рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 12 грудня 2016 року змінено. Позов задоволено частково. Стягнуто із ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 7 850,54 грн на відшкодування майнової шкоди, 3 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди, витрати за проведення експертного дослідження у розмірі 1 320,00 грн. В іншій частині позову відмовлено. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Рішення суду апеляційної інстанції мотивоване тим, що відповідач зобов'язаний сплатити на користь позивача різницю між фактичним розміром шкоди та страховим відшкодуванням, а також вартість послуг за проведення оціночних робіт. Крім цього, внаслідок ДТП позивачу заподіяна моральна шкода, яка полягає у душевному хвилюванні, порушенні звичайного ритму життя.

Короткий зміст та узагальнюючі доводи касаційної скарги

У квітні 2017 року ОСОБА_5 подав до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу рішення Апеляційного суду Харківської області від 14 березня 2017 року, в якій посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив суд скасувати рішення суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_4 є неналежним позивачем і не має права вимоги. ОСОБА_7, як власник пошкодженого автомобіля, погодилася із розміром відшкодування, визначеного страховою компанією, такий розмір не оскаржувала, інших відшкодувань не вимагала. Апеляційний суд безпідставно зобов'язав відповідача відшкодувати позивача заподіяну моральну шкоду, оскільки згідно з пунктом 3 частини другої статті 23 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна, тоді як позивач не є власником пошкодженого автомобіля.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 травня 2017 року відкрито касаційне провадження у цій справі, витребувано цивільну справу та надано строк на подання заперечень на касаційну скаргу.

Заперечення на касаційну скаргу не надходили.

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», за яким судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд (стаття 388 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У травні 2018 року вказану справа разом із матеріалами касаційного провадження передано до Верховного Суду.

Нормативно-правове обґрунтування

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).

Частиною першою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Відповідно до частини п'ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про відшкодування шкоди за касаційною скаргою ОСОБА_5 на рішення Апеляційного суду Харківської області від 14 березня 2017 року призначити до судового розгляду колегією у складі п'яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:О. В. Ступак

В. О. Кузнєцов

С. О. Погрібний