У Х В А Л А

Іменем України

09 жовтня 2019 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Клочко І.В.,

за участю

секретаря судового засідання Шевчук М.В.

представника заявника ОСОБА_1

представника заінтересованої особи ОСОБА_2 . ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_4 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , державний нотаріус Шостої Київської державної нотаріальної контори Ларіна Олена Вікторівна, про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з заявою про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи ОСОБА_5 , державний нотаріус Шостої Київської державної нотаріальної контори Ларіна О.В.

В своїй заяві заявник ОСОБА_4 посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла двоюрідна сестра заявника ОСОБА_6 , після смерті якої відкрилась спадщина. Єдиними спадкоємцями померлої ОСОБА_7 є ОСОБА_5 , та заявник за правом представлення, відповідно до ч.4 ст. 1266 ЦК України, оскільки мати ОСОБА_5 - ОСОБА_7 (яка померла раніше) та мати заявника - ОСОБА_8 були рідними сестрами

В шестимісячний строк заявник ОСОБА_4 звернувся до Шостої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з чим в Шостій Київській державній нотаріальній конторі заведена спадкова справа №253/2017. Для видачі нотаріусом свідоцтва про право на спадщину, заявнику необхідно було надати документи, які в безспірному порядку доводили відповідний ступінь родинних відносин, зокрема, свідоцтво про народження матері заявника, яке не було збережено ОСОБА_8 . У зв`язку з відсутністю свідоцтва про народження матері заявника, останній звернувся з запитом до Російської Федерації та отримав відповідь, яка жодним чином не доводить факт родинних відносин, у зв`язку з чим ОСОБА_4 вважає, що вичерпав можливість в позасудовому порядку встановлення факту родинних відносин з померлою ОСОБА_6 .

Встановлення даного факту для заявника має юридичне значення, оскільки він, як спадкоємець за законом, має намір прийняти спадщину після смерті померлої двоюрідної сестри ОСОБА_6 .

Ухвалою суду від 19.10.2017р. відрито провадження по справі за вищевказаною заявою (а.с.18).

Ухвалою суду від 26.01.2018р. за клопотанням заявника ОСОБА_4 в судовому засіданні замінено зацікавлену особу ОСОБА_5 , померлу ІНФОРМАЦІЯ_2 , правонаступником ОСОБА_2 .

За положеннями ч.ч.1,2 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного, позовного (загального або спрощеного), окремого провадження.

Згідно зі ст.293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до ч.3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до копії спадкової справи №253/2017р. судом встановлено наступне.

Згідно копії свідоцтва про смерть, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.85)

03.04.2017р. ОСОБА_5 звернулась з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.84)

12.05.2017р. ОСОБА_4 звернувся до Шостої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 (а.с.98).

В матеріалах спадкової справи наявна копія заяви ОСОБА_9 , як представника ОСОБА_5 , від 20.04.2017р., в якій зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна тітка ОСОБА_6 , а спадкоємцями майна, померлої ОСОБА_6 є дві особи: ОСОБА_5 та двоюрідний брат померлої ОСОБА_4 (а.с.93-94).

Вислухавши пояснення ОСОБА_4 , його представника ОСОБА_1 , представника заінтересованої особи ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , яка заперечувала факт родинних відносин ОСОБА_4 з ОСОБА_6 , та показання свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , суд приходить до висновку про наявність спору про право на спадщину.

Згідно п.1 Постанови Пленуму ВСУ від 31.03.1995р. №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до ч.6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

З огляду на викладене, суд вважає, що наявні підстави для залишення заяви ОСОБА_4 про встановлення факту - без розгляду, у зв`язку з наявністю спору про право на спадщину.

При цьому, суд роз`яснює право ОСОБА_4 на подання позову на загальних підставах.

На підставі викладеного та керуючись ст. 293, 294 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_4 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , державний нотаріус Шостої Київської державної нотаріальної контори Ларіна Олена Вікторівна, про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 09.10.2019р.

Суддя