Справа №274/1511/18
Провадження № 2-п/0274/21/19
УХВАЛА
07.10.19 року м.Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Замеги О.В., за участю секретаря Павлюк-Жук А.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 05.07.2019 у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання батька,-

в с т а н о в и в:

20.08.2019 ОСОБА_1 звернувся із вказаною заявою, у якій просить скасувати та переглянути заочне рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 05.07.2019, у справі № 274/1511/18 про стягнення з нього про стягнення аліментів на утримання батька. Зазначає, що рішення суду він отримав 07.08.2019 у поштовому відділенні.

У заяві посилається на те, що судової повістки про виклик його до суду на 05.07.2019 він не отримував, про розгляд справ не знав. Крім того, заявник вказує, що він не працює, не перебуває на обліку в центрі зайнятості. Має дружину та сина ОСОБА_3 2014 року народження. Позивач крім нього має ще й інших дітей, проте з них аліментів не стягує. Зазначає, що позивач не додав до матеріалів справи доказів протипоказаннь до праці.

Позивач, ОСОБА_2 належним чином повідомлений про дату, час і місце слухання справи в судове засідання не з"явився.

Представник заявника, ОСОБА_4 у наданій суду заяві просила розглянути справу в його відсутності. Заяву про перегляд заочного рішення підтримує.

Відповідно до частини першої статті 231 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

У зв`язку з неявкою у судове засідання учасників судового розгляду, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до частини третьої статті 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення, скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Судом встановлено, що заочним рішенням Бердичівського міськрайонного суду від 05 липня 2019 року, ухваленим у справі № 274/1511/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання батька, позовні вимоги задоволено.

Рішенням вирішено стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти у розмірі 1500,00 грн., щомісячно, починаючи з 26.03.2018 р. та довічно(а.с. 88-90).

Як вбачається із матеріалів справи вбачається, ОСОБА_5 знав про наявність в Бердичівському міськрайонному суді цивільної справи за ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання батька. Повідомлявся під розписку про судове засідання на 24.04.2019. А 24.04.2019 звертався до суду із заявою про відкладення розгляду справи у зв`язку із необхідністю подати докази та відзив(а.с. 73 - 78).

Станом на день винесення судом рішення, 05.07.2019, ні відзиву, ні будь-яких доказів, заяв не подав, судових повісток не отримумав, тому вони повертались до суду без вручення адресату. Про поважність причин які б перешкоджали, або утруднювали його доступ до правосуддя, в тому числі поданню відзиву на позов, чи отриманню інформації з розгляду справи, ОСОБА_1 не заявляв, і не заявляє в заяві про скасування та перегляд заочного рішення.

Відповідач свідомо нехтував своїми процесуальними правами та обов`язками, не з`являючись у судові засідання, не реагуючи вчасно на прийняте судом рішення.

Враховуючи наведені обставини та строки розгляду справи (зпозивач звернувся до суду 26.03.2018), зважаючи на поведінку відповідача, який не отримував судових повісток, інші засоби зв`язку не повідомив, не цікавився у суді долею позову, суд вважав за можливе розглядати справу за відсутності відповідача, за наявними матеріалами справи, що узгоджується з чинним законодавством. Адже процесуальна бездіяльність сторони у справі не може ставити під сумнів здійснення судочинства судом відповідно до вимог процесуального закону.

Враховуючи наявні в матеріалах справи докази інформування відповідача про час та дату слухання справи, та те, що сторони самостійно мають вживати усі наявні можливості, щоб дізнаватися про стан провадження справи, твердження ОСОБА_5 про порушення його права бути присутнім в судовому засіданні спростовуються.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

У відповідності до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно частини першої статті 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України " від 02 вересня 2010 року, " Смірнова проти України " від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції " від 05 лютого 2004 року та інші).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Посилання ОСОБА_1 на те, що позивачем не надано довідки про те, що він є непрацездатним, суд не може враховувати як підставу для скасусування заочного рішення, оскільки відповідно до ст. 1 ЗУ "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування"непрацездатні громадяни - особи, які досягли встановленого статтею 26 цього Закону пенсійного віку, або особи з інвалідністю, у тому числі діти з інвалідністю, а також особи, які мають право на пенсію у зв`язку з втратою годувальника відповідно до закону, і суд вказує про це в рішенні від 05.07.2019.

Доказів того, що ОСОБА_1 не працює на даний час, ним не надано. Витяг із наказу командира в/ч НОМЕР_1 від 11.07.2019 про виключення ОСОБА_1 зі списків особового складу військової частини та всіх видів забезпечення, не є доказом того що він не працевлаштований, та не має доходу.

Щодо стягнення аліментів з інших дітей - то є правом позивача.

Суд скасовує заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 288 ЦПК України, зокрема, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Оцінивши всі наявні докази надані заявником, суд приходить до висновку, що до заяви не надано жодного доказу на які він посилається та які мають істотне значення для правильного вирішення справи, а тому відсутні підстави для перегляду заочного рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 1-12, 76, 260-261, 280-281, 284-289, 353-355 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі №274/1511/18 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України, і у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Головуючий суддя О.В. Замега