Троїцький районний суд Луганської області
Справа № 433/2504/18
Провадження №2/433/318/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.03.2019 року

Троїцький районний суд Луганської області в складі :

головуючого - судді Суського О.І.,

за участю секретаря судового засідання Яковлєвої В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному провадженні в смт. Троїцьке цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

До Троїцького районного суду Луганської області надійшов вищезазначений позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в обґрунтування якого зазначено, що 28 серпня 2017 року померла ОСОБА_3. Після її смерті залишилася неприйнятою спадщина у вигляді земельної частки (паю) у землях колишнього КСП ім. Крупської, с. Ями Троїцького району Луганської області, право власності посвідчене сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії ЛГ № 0117344 та земельна ділянка площею 6,09 га, уточнена площа 6,0945 га кадастровий № :11:001:0014, право власності посвідчене державним актом про право власності на земельну ділянку серії І-ЛГ № 076560. Заповітом від 26.08.2014 земельну частку (пай) та земельну ділянку ОСОБА_3 заповідала позивачу. Позивач пропустив встановлений законом строк подачі заяви про прийняття спадщини, оскільки ОСОБА_3 померла у м. Луганську, тому за місцем смерті неможливо було отримати свідоцтво про смерть, яке отримано лише 16.11.2018. На підставі викладеного, просить визнати поважними причини пропуску строку та визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини у шість місяців з дати набрання рішенням суду законної сили.

Позивач в судове засідання не з'явився, суду надав заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідач в судове засідання не зявилась, суду надала заяву, згідно якої просила справу розглядати без її участі. Проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Виходячи з вищевикладеного, а також положень ч.3 ст.211 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд вважає, що судовий розгляд справи можливий за відсутності осіб, які беруть участь у справі.

У звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть учать у справі, у відповідності до вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснюється.

Суд, дослідивши надані письмові докази в їх сукупності, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів можуть бути зокрема визнання прав.

У відповідності до ст. 20 ЦК України право на захист своїх прав особа здійснює на власний розсуд.

Судом встановлено, що 28 серпня 2017 року померла ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ЕД № 517325 від 16.11.2018 ( а.с. 16).

Після смерті ОСОБА_3 залишилася неприйнятою спадщина у вигляді земельної частки (паю) у землях колишнього КСП ім. Крупської, с. Ями Троїцького району Луганської області, право власності посвідчене сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії ЛГ № 0117344 (а.с. 18) та земельна ділянка площею 6,09 га, уточнена площа 6,0945 га кадастровий № :11:001:0014, право власності посвідчене державним актом про право власності на земельну ділянку серії І-ЛГ № 076560 (а.с. 19).

Заповітом від 26.08.2014 земельну частку (пай) у землях колишнього КСП ім. Крупської, с. Ями Троїцького району Луганської області, право власності посвідчене сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії ЛГ № 0117344 та земельну ділянку площею 6,09 га, кадастровий № :11:001:0014, право власності посвідчене державним актом про право власності на земельну ділянку серії І-ЛГ № 076560 ОСОБА_3 заповідала ОСОБА_1 (а.с. 17).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Позивач посилається на те, що своєчасно спадщину не прийняв через те, що оскільки ОСОБА_3 померла у м. Луганську, тому за місцем смерті неможливо було отримати свідоцтво про смерть, яке отримано лише 16.11.2018.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Відповідно до ч.6 п.24 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з підстав доведеності поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини.

На підставі ст.ст. 1220, 1268, 1269,1270, 1272 ЦК України, Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року « Про судову практику у справах про спадкування», керуючись 10, 12, 76-81, 259, 263-265, 273 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (вул. Зарічна, б. 8, с. Коченове Троїцького району Луганської області, РНОКПП НОМЕР_1) до ОСОБА_2 (вул. Краснодонська, б. 9, кв. 2, м. Луганськ, РНОКПП НОМЕР_2) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити в повному обсязі.

Визнати поважними причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_3, яка померла 28 серпня 2017 року у м. Луганську.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, яка померла 28 серпня 2017 року строком на 6 (шість) місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення із урахуванням п.п 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України.

Суддя О.І. Суський

05.03.19

04.02.19