КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА
Справа № 488/3948/16-ц
Провадження № 2-п/488/5/19
УХВАЛА

Іменем України

31.01.2019 року м. Миколаїв

Корабельний районний суд м. Миколаєва

у складі: головуючого - судді - Селіщевої Л.І.,

при секретарі - Тузові Р.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 488/3948/16-ц, -

ВСТАНОВИВ :

У жовтні 2018 року заявник ОСОБА_2 - відповідач по справі, звернулася до суду із вищезазначеною заявою, обґрунтовуючи її тим, що 23.05.2017 року заочним рішенням Корабельного районного суду м. Миколаєва позов Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до неї про стягнення заборгованості за договором кредиту, був задоволений та стягнуто з неї на користь Банку заборгованість за кредитним договором № 2007/694-Ф3.14/19 від 27.12.2007 року, станом на 26.09.2016 року, на суму - 23389,73 дол. США, що еквівалентно - 607913,72 грн., а також судовий збір у розмірі - 9118,71 грн.

Відповідач ОСОБА_2 не може погодитись з постановленим рішенням, оскільки заочне рішення є незаконним, необґрунтованим та передчасним, з порушенням норм матеріального та процесуального права України. Судом не було повно з'ясовано усіх фактичних обставин справи та не досліджено і не надано належної оцінки наявним в матеріалах справи доказам. Крім того, вона не отримувала повідомлення про виклик до суду, а відповідно, не мала можливості надати суду свої пояснення та заперечення проти заявлених вимог, які мають істотне значення для розгляду справи.

На підставі викладеного ОСОБА_2 просить суд:

- поновити пропущений з поважних причин строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Корабельного районного суду м. Миколаєва по справі № 488/3948/16-ц від 23.05.2017 року;

- заочне рішення Корабельного районного суду м. Миколаєва по справі № 488/3948/16-ц від 23.05.2017 року - скасувати.

В судове засідання сторони не з'явилися. Відповідач надала до суду заяву про розгляд заяви у її відсутність.

Представник позивача був належним чином та своєчасно повідомлений про розгляд справи, будь - яких заяв від нього не надходило, причина його неявки суду не відома.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, вважає, що заява не підлягає задоволенню, виходячи із наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Частиною 2 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Також, відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 07.07.1989 по справі "Юніон Аліметаріа Сандерс проти Іспанії", зазначено, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою. Норми, які регулюють строки подачі заяв, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Також, необхідно зазначити, що судом вбачаються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12.07.2007).

У п.47 рішення у справі "Устименко проти України" суд зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.

Враховуючи зазначене, та те що заявником не надано доказів, які були об'єктивно непереборними на підтвердження наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду, суд не вбачає поважних причин пропуску строку звернення до суду та відповідно підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду з заявою про перегляд вищезазначеного заочного рішення.

Згідно зі ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Ухвалюючи заочне рішення за відсутності відповідача, суд виходив з того, що відповідач ОСОБА_2 була належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи, оскільки в матеріалах справи наявне поштове повідомлення про отримання відповідачем судової повістки (а.с.38-39).

Відповідно до ч.2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено, серед іншого, обставини, що свідчать про поважність причин неявки у судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причини неподання відзиву, і докази про це, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Зазначеним вимогам заява ОСОБА_2 не відповідає, оскільки не містить відомостей про поважність причин її неприбуття до суду та не містить посилань на докази, що підтверджують її заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає, що підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду відсутні, оскільки відповідачем не доведено перед судом поважність причин її неприбуття у судове засідання та не повідомлено про наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, і не були надані суду до ухвалення зазначеного заочного рішення.

Керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 488/3948/16-ц - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Л.І. Селіщева