Ухвала

30 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 756/14633/17

провадження № 61-8106св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Журавель В.І. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

треті особи: ОСОБА_3 , товариство з обмеженою відповідальністю «Творча майстерня «Вісак», товариство з обмеженою відповідальністю «Вісак»,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_4 , подану представником ОСОБА_5 , на ухвалу Київського апеляційного суду від 19 березня 2019 року у складі колегії суддів: Кравець В. А., Мазурик О. Ф., Махлай Л. Д.,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , товариство з обмеженою відповідальністю «Творча майстерня «Вісак» (далі - ТОВ «ТМ «Вісак»), товариство з обмеженою відповідальністю «Вісак» (далі - ТОВ «Вісак»), про:

- визнання недійсним договору дарування частки в статутному капіталі від 10 жовтня 2017 року та підписану додаткову угоду від 10 жовтня 2017 року № 1, згідно з умовами яких ОСОБА_2 безоплатно відчужила на користь ОСОБА_3 51 % статутного капіталу ТОВ «ТМ «Вісак», номінальна вартість яких становить 9 537 000 грн,

- визнання недійсним договору дарування частки в статутному капіталі від 10 жовтня 2017 року та підписану додаткову угоду від 10 жовтня 2017 року № 1, відповідно до умов яких ОСОБА_2 безоплатно відчужила на користь ОСОБА_3 51 % статутного капіталу ТОВ «Вісак», номінальна вартість яких становить 8 815 480 грн 97 коп.

У травні 2018 року ОСОБА_1 подав заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, яке належить на праві власності ТОВ «ТМ «Вісак» та ТОВ «Вісак».

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 22 травня 2018 року заяву ОСОБА_1 задоволено, накладено арешт на нерухоме майно, яке належить на праві власності ТОВ «ТМ «Вісак» та ТОВ «Вісак».

Ухвалу суду першої інстанції в апеляційному порядку оскаржило ТОВ «ТМ «Вісак».

Оскарженою ухвалою Київського апеляційного суду від 19 березня 2018 року закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ «ТМ «Вісак» на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 22 травня 2018 року у даній справі.

До Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_4 , у якій його представник, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу апеляційного суду.

Ухвалою Верховного Суду від 23 травня 2019 року відкрито касаційне провадження у даній справі за вищевказаною касаційною скаргою.

Отримавши матеріали цивільної справи, під час підготовки справи до касаційного розгляду суддею-доповідачем було виявлено, що касаційна скарга була подана на судове рішення, яке не підлягає касаційному оскарженню, а тому Верховний Суд дійшов висновку про закриття касаційного провадження.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.

Частиною четвертою статті 389 ЦПК України встановлено, що особа, яка не брала участі у справі, якщо суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, має право подати касаційну скаргу на судове рішення лише після його перегляду в апеляційному порядку за її апеляційною скаргою.

Аналіз частин першої та четвертої статті 389 ЦПК України дозволяє зробити висновок про те, що касаційна скарга може бути подана особою лише після розгляду апеляційною інстанцією її апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції, оскільки саме суд першої інстанції визначає суб`єктний склад сторін.

Пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України передбачено, що суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Ураховуючи те, що ОСОБА_4 не є стороною у справ і він не оскаржував в апеляційному порядку ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 22 травня 2018 року, відкрите ухвалою Верховного Суду від 23 травня 2019 року касаційне провадження підлягає закриттю, оскільки касаційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 , подану представником ОСОБА_5 , на ухвалу Київського апеляційного суду від 19 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , товариство з обмеженою відповідальністю «Творча майстерня «Вісак», товариство з обмеженою відповідальністю «Вісак», про визнання недійсними договорів закрити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Журавель

Н. О. Антоненко

М. М. Русинчук