Справа № 651/479/19
Провадження № 2/651/94/19
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и
04.10.2019 року смт. Верхній Рогачик
Верхньорогачицький районний
суд Херсонської області в складі:
судді ЗАГРУННОГО В.Г.
секретаря БЕДЮХ А.В.
розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі Верхньорогачицького районного суду Херсонської області смт. Верхній Рогачик Верхньорогачицького району Херсонської області цивільну справу № 651/479/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
Позивач звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Позовні вимоги обґрунтовані наступним:
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік позивача, ОСОБА_3 .
Серед спадкоємців чоловіка, які залишилися на даний час та прийняли спадщину, є тільки його мати - ОСОБА_2 . До складу спадкового майна входить право власності на земельну ділянку у розмірі 6,430 гектари, яке належало чоловікові на праві власності.
З метою прийняття спадщини позивач почала збирати необхідні документи для нотаріального її оформлення. Але, внаслідок того, що займалася постійним доглядом за своєю хворою мамою, ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а потім за хворим сином, ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , у неї не було можливості звернутися до нотаріуса для прийняття спадщини. Вона планувала звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у лютому 2015 року, але через смерть мами не змогла цього зробити, і в результаті пропустила строк. Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, тому просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
29.08.2019 року по даній справі відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання на 14.00 годині 30.09.2019 року. Ухвалою від 30.09.2019 року в зв`язку з неявкою позивача підготовче засідання відкладено до 13.00 години 04.10.2019 року.
В підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, подала заяву (а.с. 34), якою просила справу розглянути за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила суд задовольнити їх в повному обсязі. Не заперечувала проти ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні у разі визнання позову відповідачем.
Відповідач ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явилася, але подала заяву (а.с. 27), якою просила справу розглянути за її відсутності, позовні вимоги визнала в повному обсязі та не заперечувала проти ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому судовому засіданні.
Судом встановлено, що сторонам зрозумілі наслідки визнання позову відповідачем, а також встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.
Згідно ч.1.4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
Згідно ч.ч. 3,4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст.ст. 206, 207 ЦПК України.
З огляду на ті обставини, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає доцільним ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні.
Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторін, суд вважає за можливе судове засідання проводити без фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Вивчивши матеріали даної справи, приймаючи до уваги позиції сторін, суд приходить до висновку, що існують всі підстави для задоволення даного позову з огляду на наступне.
ІНФОРМАЦІЯ_4 помер чоловік позивача, ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 9). Факт родинних стосунків підтверджується доданою копією свідоцтва про шлюб (а.с. 13).
Серед спадкоємців ОСОБА_3 , які залишилися на даний час та прийняли спадщину, є тільки його мати - ОСОБА_2 , відповідач.
До складу спадкового майна входить право власності на земельну ділянку у розмірі 6,430 гектари, яке належало чоловікові на праві власності, що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю ІV-ХС НОМЕР_1 (а.с. 10).
З метою прийняття спадщини позивач почала збирати необхідні документи для нотаріального її оформлення. Але, внаслідок того, що вона займалася постійним доглядом за своєю хворою матір`ю, ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 11), а потім за хворим сином, ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 12), у неї не було можливості звернутися до нотаріуса для прийняття спадщини. Вона планувала звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у лютому 2015 року, але через смерть матері не змогла цього зробити, і в результаті пропустила строк (а.с. 4).
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Згідно ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.
Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
У ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Судом встановлено, що позивач пропустила строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з поважних причин.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили
Відповідно до ч.1 ст.142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
Аналогічне положення щодо повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, також передбачено ч.3 ст.7 Закону України «Про судовий збір»
Оскільки відповідач визнала позов до початку розгляду справи по суті, то відповідно позивачу слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а саме 352,40 грн..
На підставі викладеного, ст.ст. 1220, 1233, 1270, 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» і керуючись ст.ст. 5, 10, 12, 13, 76, 82, 142, 200, 264, 265, 279, 354 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити в повному обсязі.
Визнати, що строк для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 ОСОБА_1 пропустила з поважної причини.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженці с. Веселе, Бериславського району району Херсонської області, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Зобов`язати Управління Державної казначейської служби України у Верхньорогачицькому районі Херсонської області повернути позивачеві ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 - 50% сплаченого судового збору в сумі 352 гривні 40 копійок за квитанцією № 14 від 15.08.2019 року.
Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу XIII «Перехідних положень» Цивільного процесуального кодексу України (в редакції закону №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя

Верхньорогачицького районного

суду Херсонської області В.Г. Загрунний