Справа № 473/4520/18
УХВАЛА

"01" березня 2019 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі: головуючої - судді Лузан Л.В., при секретарі судового засідання Багрін І.А.,

за участю: позивача - ОСОБА_1,

представника позивача - адвоката ОСОБА_2,

представника відповідача - адвоката ОСОБА_3,

розглянувши в відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Вознесенську Миколаївської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права на частку в спільно набутому майні, виділення майна в натурі,

ВСТАНОВИВ:

В листопаді 2018 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_4, в якому просила встановити факт її проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу з померлим ОСОБА_5, визнати садовий будинок в СТ «Роднічок»; гараж в АГК «Віраж»; квартиру АДРЕСА_1; кошти та валютні цінності, що знаходяться на розрахункових рахунках та відповідальному зберіганні в ПАТ «Державний ощадний банк України» та АТ «ПриватБанк»; вартість майнового внеску до статутних капіталів ТОВ «Дінар» та ТОВ «ЕКО-ГАЗ»; медичне обладнання на загальну суму 320 000 грн. 00 коп. їх спільною сумісною власністю, а також визнати за позивачем як співвласником право на Ѕ частку вищевказаного майна, виділити його частку в натурі.

Ухвалою суду від 01.03.2019 року була прийнята заява позивача щодо зміни предмета позову в частині позовних вимог, які стосувалися садового будинку в СТ «Роднічок», гаражу в АГК «Віраж».

В підготовчому судовому засіданні представник позивача заявив клопотання про виклик у судове засідання свідків ОСОБА_6, ОСОБА_7

Позивач у підготовчому судовому засідання підтримала клопотання свого представника в повному обсязі.

Представник відповідача в підготовчому судовому засіданні вирішення зазначеного клопотання залишила на розсуд суду.

Так, відповідно до ч.3 ст. 12, ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається в обґрунтування своїх вимог або заперечень.

Зміст обумовлених норм визначає предмет доказування, тобто коло обставин, які належить установити по конкретній справі і які необхідні для правильного вирішення справи по суті, тобто ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

При визначенні предмета доказування, суд керується, зокрема, підставами позову. При цьому, обставини, які не мають значення для вирішення справи по суті, не підлягають доказуванню сторонами та встановленню судом. Зясування таких обставин проводить до порушення принципів процесуальної економії та невиправданого затягування розгляду справи.

Відповідно до ст. 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його імя, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. В ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Заява про виклик свідків за змістом відповідає вимогам ст.91 ЦПК України.

Згідно правил ст. 69 ЦПК України свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи.

Суду не надано доказів, що особи, про допит яких заявлено клопотання, є такими, що не можуть бути допитаними як свідки згідно ч.1 ст.70 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 12, 91, 258, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача адвоката ОСОБА_2 задовольнити.

В судове засідання викликати свідків: ОСОБА_6, ОСОБА_7.

Попередити свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В.Лузан