У Х В А Л А

Іменем України

14 лютого 2019 року м. Київ

Деснянський районний суд міста Києва

під головуванням судді Бабко В.В.

за участю секретаря судового засідання Козловець К.П.

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, обґрунтовуючи заяву тим, що приватним виконавцем направлено стягнення за рахунок об'єкту нерухомості, а саме квартири АДРЕСА_1 шляхом проведення електронних торгів, подальша потреба у забезпеченні позову відпала. У зв'язку з викладеним вище заявник просить суд скасувати заходи забезпечення позову.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 12.03.2018 року задоволено клопотання адвоката Вербича Сергія Климовича про забезпечення позову та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1, яка належить на праві власності ОСОБА_3, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, заборонивши вживати будь-які дії, спрямовані на вчинення правочинів до розгляду справи по суті.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 17.04.2018 року позов ОСОБА_1 було задоволено та стягнуто з ОСОБА_3 кошти в розмірі 2087812,39грн (два мільйони вісімдесят сім тисяч вісімсот двадцять гривень)39коп.

Сторони в судове засідання не з'явились, про причини не явки суд не повідомили.

Відповідно до статті 158 Цивільного процесуального кодексу України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасників справи.

Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п'яти днів з дня надходження його до суду.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 12.03.2018 року задоволено клопотання адвоката Вербича Сергія Климовича про забезпечення позову та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1, яка належить на праві власності ОСОБА_3, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, заборонивши вживати будь-які дії, спрямовані на вчинення правочинів до розгляду справи по суті.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 17.04.2018 року позов ОСОБА_1 було задоволено та стягнуто з ОСОБА_3 кошти в розмірі 2087812,39грн (два мільйони вісімдесят сім тисяч вісімсот двадцять гривень)39коп.

Приватним виконавцем Ахметовою Л.Е. направлено стягнення за рахунок об'єкту нерухомості, а саме квартири АДРЕСА_1 шляхом проведення електронних торгів, що підтверджується актом про проведені електроні торги, який міститься в матеріалах справи.

Відповідно до пункту 10. Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Дослідивши матеріали цивільної справи № 2-1383/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення боргу, суд дійшов висновку, що заява про скасування заходів забезпечення позову, підлягає задоволенню, оскільки потреба у забезпечені позову відпала.

Керуючись статтею 158 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову - задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 12.03.2018 по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення боргу шляхом скасування арешту з квартири АДРЕСА_1.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Бабко