Провадження № 2/761/1130/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

15 січня 2019 року

Шевченківський районний суд м. Києва

в складі:

головуючого - судді: Кондратенко О.О.

при секретарі: Андрусь А.С.

представників позивачки: Головка О.С.

ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття

В С Т А Н О В И В :

В березні 2018 року ОСОБА_3 звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідачки ОСОБА_4, в якому просила суд: у відшкодування майнової шкоди 37 873, 43 грн., у відшкодуванні моральної шкоди 50 000, 00 грн., а також понесені судові витрати. Вимоги обґрунтовує тим, щов період часу з 2015 року по 2017 рік, відбувалося неодноразове залиття належної їй квартири АДРЕСА_1, із вище розташованих квартир АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3, які знаходяться над її (ОСОБА_3) квартирою і належить на праві власності відповідачці ОСОБА_4 В досудовому порядку вирішити виникле непорозуміння з відповідачкою не вдалось, а тому, вона змушена звернутись до суду за захистом свого порушеного права.

Також, позивачка вважає, що внаслідок халатного відношення відповідачки до сантехнічного обладнання в їх квартирі, стороні позивача була заподіяна моральна шкода, оскільки неодноразові залиття квартири АДРЕСА_1 створило для неї дискомфорт, який полягає в тому, що протягом тривалого часу вона позбавлена можливості повноцінно користуватись належним їй майном, а також спричинення моральних страждань, у зв'язку з пошкодженням майна. Крім того, моральні страждання позивачі спричиняє бездіяльність, яка має місце зі сторони відповідачки, яка не бажає здійснити відшкодування спричиненої шкоди.

В судовому засіданні представники позивачки на задоволенні позовних вимог наполягали в повному обсязі, з підстав викладених у позові.

Відповідачка в судове засідання не з'явилась; про час та місце розгляду справи повідомлялась у встановленому законом порядку; відзив на позов не надіслала, як і не направила свого представника для участі у розгляді справи; причини неявки суду не сповістила, заяв про оголошення перерви чи подальший розгляд справи за її відсутності до суду не надіслала.

Оскільки, сторона позивача не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи і відповідно до ст. ст. 223, 280 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Суд, заслухав пояснення представників позивачки, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1, 2 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Як вбачається із матеріалів справи і це встановлено судом, квартира АДРЕСА_1 на праві власності належить ОСОБА_3, про що свідчить копія свідоцтва про право власності на житло, виданого 15 вересня 1999 року відділом приватизації державного житлового фонду Шевченківської районної державної адміністрації.

Згідно відповіді КП КМР "Київське міське бюро технічної інвентаризації" від 27 квітня 2018 року, квартира АДРЕСА_2, на праві власності зареєстрована за ОСОБА_4, згідно договору купівлі - продажу від 21 січня 2000 року; квартира АДРЕСА_3, на праві власності зареєстрована за ОСОБА_4, згідно договору купівлі - продажу від 23 листопада 2001 року.

Під час розгляду справи судом встановлено, що в період часу з 2015 року по 2017 роки мало місце залиття квартири АДРЕСА_1 із вище розташованих квартир АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3, а саме:

30 березня 2015 року з квартири АДРЕСА_3, відбулося залиття квартири АДРЕСА_1, про що було повідомлено відповідну диспетчерську службу.

Однак, на час складення працівниками ТОВ "Київградсервіс" акту - 06 квітня 2015 року, було встановлено, що залиття квартири АДРЕСА_1 відбулося з вище розташованої квартири АДРЕСА_3 Заявка на Центральній диспетчерські службі Шевченківського району №39463/1 від 30 березня 2015 року. На момент приходу слюсаря-сантехніка течі сантехнічного обладнання в квартирі АДРЕСА_3 не виявлено.

Даним актом встановлено, що залиття квартири АДРЕСА_1 відбулося внаслідок халатного відношення мешканців вище розташованої квартири АДРЕСА_3

В результаті залиття було пошкоджено наступні об?єкти:

У вбиральні площею 1, 3 кв.м. на стінах та стелі під пофарбуванням фарбою "acrylatemattvivacolor", внаслідок залиття спостерігаються жовті плями загальною площею 3, 6 кв.м. (а.с.21).

17 травня 2017 року, повторно, відбулося залиття квартири АДРЕСА_1 з квартири АДРЕСА_3.

19 травня 2017 року, працівниками ПП НТП "Український центр нерухомого майна" складено акт, вході обстеження було встановлено: залиття квартири АДРЕСА_1 відбулося з вище розташованої квартири АДРЕСА_3, внаслідок течі розводки труб гарячого та холодного водопостачання, які прокладені після корінних вентилів під кухонною мийкою.

Заявка про залиття надійшла на Єдину диспетчерську службу Шевченківського району м. Києва 17 травня 2017 року о 04:28 год. Аварійною службою Шевченківського району м. Києва виконані роботи по перекриттю холодного водопостачання на будинку.

В результаті залиття було пошкоджено наступні об'єкти:

На кухні площею 8кв.м. внаслідок залиття на стелі (водоемульсійне пофарбування) наявна волога пляма, загальною площею до 1, 0 кв.м. На дверних відкосах полущилося емалеве пофарбування. Інші приміщення не пошкоджено (а.с.22).

21 липня 2017 року, втретє, відбулося залиття квартири АДРЕСА_1 з квартири АДРЕСА_2.

04 серпня 2017 року, працівниками ПП НТП "Український центр нерухомого майна" складено акт, вході обстеження було встановлено: залиття квартири АДРЕСА_1 відбулося з вище розташованої квартири АДРЕСА_2.

Заявка на Єдину диспетчерську службу Шевченківського району м. Києва 21 липня 2017 року №3124947. Залиття одноразове. Доступ в квартиру АДРЕСА_2 для встановлення причини залиття обслуговуючій організації мешканцями не надано. Течі протікань стояків водовідведення, гарячого та холодного водопостачання не виявлено.

В результаті залиття було пошкоджено наступні об'єкти:

В коридорі площею 9, 1 кв.м. на стелі на стіні по водоемульсійному пофарбуванню та по шпалерах сліди залиття до 2, 0кв.м. (а.с.23).

15 серпня 2017 року, працівниками ПП НТП "Український центр нерухомого майна" складено акт, в тім, що під час обстеження труби стояка водовідведення квартири АДРЕСА_4 та АДРЕСА_3, на предмет залиття квартир АДРЕСА_1, АДРЕСА_4 та сходової клітини.

Власником квартири АДРЕСА_4 надано доступ до інженерних мереж приміщення санвузла, після чого було виявлено підтікання внутрішньо квартирної труби водовідведення в вищерозташованій квартирі АДРЕСА_3, внаслідок самовільного втручання мешканців квартири АДРЕСА_3 в стояк трубопроводу водовідведення, а саме: при виконанні ремонтних робіт по заміні чугунної труби на пластикову, з?єднання труб було виконано не герметично цементною сумішшю, яка з часом розмилась (а.с.24).

19 серпня 2017 року, працівниками ПП НТП "Український центр нерухомого майна" складено акт, обстеження санітарно-технічного стану квартири АДРЕСА_1 узвозі на предмет залиття.

Вході обстеження встановлено: залиття квартири АДРЕСА_1 відбулося внаслідок підтікання внутрішньо квартирної труби водовідведення з вище розташованої квартири АДРЕСА_3, внаслідок самовільного втручання мешканців квартири АДРЕСА_3 в стояк трубопроводу водовідведення, а саме: при виконанні ремонтних робіт із заміни чугунної труби на пластикову, з'єднання труб було виконано не герметично цементною сумішшю, яка з часом розмилась.

В результаті залиття було пошкоджено наступні об?єкти:

В вбиральні площею 1, 3 кв.м. на стінах та стелі пофарбованих водоемульсійною фарбою "acrylatemattvivacolor", наявне відшарування штукатурного шару та чорні та зелені скупчення по всьому периметру. Відшарувалися шпалери на стінах по всьому периметру. На стінах під шпалерами наявне відшарування штукатурного шару та чорні та зелені скупчення по всьому периметру. На дверях злущилась частково фарба та деформувалась дерев?янадверна коробка.

В ванній кімнаті площею 2, 9 кв.м. на стелі та стіні пофарбованих водоемульсійною фарбою "acrylatemattvivacolor", наявні жовті плями та відшарування штукатурного шару, загальною площею до 2, 0 кв.м.

В коридорі площею 0, 7 кв.м. на стінах та стелі пофарбованих водоемульсійною фарбою "acrylatemattvivacolor", наявневідшарування штукатурного шару та жовто-рожеві плями по всьому периметру (а.с.25).

25 жовтня 2017 року, працівниками ПП НТП "Український центр нерухомого майна" складено акт на предмет залиття квартири АДРЕСА_1 узвозі.

В ході обстеження встановлено: залиття відбулося в результаті халатного відношення мешканців вище розташованої квартири АДРЕСА_2 до внутрішньоквартирного сантехнічного обладнання. Для обстеження внутрішньоквартирного сантехнічного обладнання, вищезазначена квартира доступу працівникам обслуговуючої організації не надала. Звернень від мешканців квартири АДРЕСА_2 на Єдину диспетчерську службу Шевченківського району м. Києва стосовно несправного обладнання не надходило.

В результаті залиття квартири АДРЕСА_1 пошкоджені наступні об'єкти:

В коридорі площею 9, 1 кв.м. на стелі по водоемульсійному пофарбуванню сліди залиття до 2, 0 кв.м., на стіні по водоемульсійному пофарбуванню сліди залиття до 1, 5 кв.м., спостерігається значне відшарування шпалер (а.с.26).

Для визначення вартості ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести для усунення пошкоджень у квартирі АДРЕСА_1, спричинених внаслідок неодноразового залиття, на замовлення позивачки було виготовлено висновок експерта № 1-04/09 від 04 вересня 2017 року, вартість послуг якого складає - 8 000, 00 грн. (а.с.54).

Як вбачається із висновку експерта №1-04/09 за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження, складеного 04 вересня 2017 року, вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1, згідно даних візуально-інструментального обстеження, станом на час проведення дослідження, з врахуванням переліку матеріалів, що використовувались під час проведення попереднього ремонту, відповідно до заяви від 21 серпня 2017 року, становить 28 980 грн. (а.с.33-51).

08 серпня 2017 року спеціалістами лабораторії ДУ "Інститут громадського здоров'я ім. О.М.Марзєєва НАМНУ" були відібрані проби на вміст плісневих грибків на поверхнях квартири АДРЕСА_1.

Згідно протоколу № 288-290 від 14 серпня 2017 року результатів мікробіологічного дослідження житлового приміщення на наявність плісневих грибів було встановлено наступне: "В змиві з поверхонь виділено плісеневі гриби у кількості від 1,9 х 10/3 до 1,8 х 10/5 КУО/200 см2. Можливо причиною виникнення умов розмноження плісневих грибів є підвищена температура та вологість за рахунок чого відбувається створення "парникового ефекту" (а.с.27).

Витрати понесені позивачкою на проведення мікробіологічного дослідження житлового приміщення на наявність плісневих грибів складають 755, 43 грн. (а.с.28).

Плісеневі гриби - джерело алергенів, які є етіологічним фактором у розвитку алергічних захворювань людини (алергічний риніт, бронхіальна астма тощо). У людей зі зниженим імунітетом в умовах контакту з мікроскопічними грибами можуть розвинутися істинні мікози.

Громадяни зобов'язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями (ст.10 Житлового кодексу України).

Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету міністрів України № 572 від 08.10.1992 р., власник майна (орендар) квартири зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; використовувати приміщення житлового будинку і гуртожитку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, гуртожитку, порушують умови проживання громадян.

Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна ( ч.1 ст.23 ЦК України, п.3 ч.2 ст.23 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Звертаючись до суду з вказаним позовом позивачка зазначала, що їй, як власнику квартири АДРЕСА_1 була спричинена моральна шкода, внаслідок неодноразових фактів залиття зазначеної квартири з вище розташованих квартир АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 в цьому будинку. Крім того, зазначила, в результаті винних та неправомірних дій відповідачки було порушено її повноцінне користування квартирою. За весь період часу позивачка зазнала значних переживань та страждань у зв'язку з залиттям належної їй квартири. Відповідачка не відчуває жодного розкраювання і не намагається в добровільному порядку відшкодувати заподіяну шкоду. Хвилювання та думки про необхідність відновлення квартири, постійно тримають позивачку у нервовій та психологічній напрузі. Залиття квартири створило для позивачки чималий дискомфорт та нервове напруження, оскільки, в квартирі постійно відчувається сирість, волога та запах плісняви. Квартира, яка була затоплена з вини відповідачки, є єдиним постійним місцем проживання позивачки. Позивач не може вільно користуватись пошкодженим майном, так як, всі приміщення квартири: ванна, туалет та кухня мають сліди від затоплення, які створюють дискомфорт та порушують її спокій, погіршують настрій, що призводить до психічного розладу та нервових переживань. Позивачка не має можливості здійснити самостійно за власні кошти ремонт квартири, так як вартість ремонтно-відновлювальних робіт є досить значною.

Враховуючи роз'яснення Пленуму Верховного Суду України, даних у п. 9 Постанови "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" за № 4 від 31 березня 1995року, згідно з якими розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров'я потерпілого, тяжкість завданої травми, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, при визначенні розміру моральної шкоди суд враховує, що мали місце факти залиття квартири позивачки, саме з вини відповідачки, внаслідок якого було пошкоджено її майно, також ці залиття спричинили у зазначеної позивачки негативні зміни у звичайних умовах її життя, що зумовлено витрачанням часу на документальне оформлення випадків залиття, тривалого захисту свого порушеного права в суді, а тому, суд вважає, що позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню, а саме, з відповідачки на користь позивачки підлягає стягнення у відшкодування моральної шкоди 1500,00 грн.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що з відповідачки, як власника квартир - АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 ст.322 ЦК України, підлягає стягненню на користь позивачки у відшкодування матеріальної шкоди 28 980, 00 грн. ( вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення пошкоджень, спричинених внаслідок залиття) + 8 000, 00 грн. (вартість експертних послуг) + 755, 43 грн. (витрати по оплаті дослідження змивів на наявність грибів у квартирі) = 37 753, 43 грн.

Що стосується вимог позивачки про відшкодування понесених нею витрат по оплаті:послуги банку у розмірі 80,00 грн., за інформаційні довідки № 117090883 та № 117087666 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у розмірі 46, 00 грн., комісія банку 73, 73 грн., то вони не підлягають задоволенню, так як не є судовими витратами.

Відповідно до ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Учасники справи мають право користуватися правничою допомогою (ч.1 ст.15 ЦПК України).

До витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу (п.1 ч.3 ст.132 КАС України)

Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 134 ЦПК України, витрати, пов'язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами, за винятком витрат суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов'язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов'язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з положеннями статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує:

1) чи пов'язані ці витрати з розглядом справи;

2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;

3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо;

4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

Якщо сума судових витрат, заявлена до відшкодування, істотно перевищує суму, заявлену в попередньому (орієнтовному) розрахунку, суд може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні судових витрат в частині такого перевищення, крім випадків, якщо сторона доведе, що не могла передбачити такі витрати на час подання попереднього (орієнтовного) розрахунку.

Як вбачається із матеріалів справи, 31 січня 2018 року між ОСОБА_3 (далі - Клієнт) та адвокатом Головко О.С. (далі - Адвокат/Виконавець) було підписано Договір про надання правової допомоги №02/01/18 та додаток №1 до договору (кошторис визначення розміру плати за надання правової допомоги клієнту).

За умовами п.1.1 Договору, адвокат бере на себе обов'язок здійснювати захист прав та інтересів клієнта в судах всіх інстанцій, перед фізичними та юридичними особами, щодо відшкодування завданої шкоди майну клієнта вчиненого внаслідок залиття квартири, на умовах цього договору.

Згідно п.3.2. винагорода за надання правової допомогиє гонораром адвоката і становить 9 216, 00 грн. без ПДВ. Гонорар адвоката формується на підставі кошторису (додаток №1 до цього договору) (а.с.109-110).

Із матеріалів справи вбачається, що 22 березня 2018 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла вищезазначена позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття.

У справі відбулось п'ять судових засідання.

Відповідно до ст. 30 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Проте суд, враховуючи положення діючого законодавства, оцінюючи зв'язок витрат зазначених в розрахунку з розглядом справи, приходить до висновку про задоволення вимог позивачки в частині стягнення понесених нею витрат на правничу допомогу у розмірі 9 216, 00 грн., оплата яких підтверджується квитанцією №П2000 від 02 лютого 2018 року (а.с.11).

Відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідачки на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2 466, 80 грн. (1 762, 00 грн. + 704, 80 грн.)

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 17-19, 76-82, 141, 258, 259, 263-266, 268, 352, 354, 355 ЦПК України; ст.ст. 22, 23, 1166, 1167, 1192 ЦК України; Постановою Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" за № 4 від 31 березня 1995 року з подальшими змінами та доповненнями, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, внаслідок залиття квартири - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_5) на користь ОСОБА_3(РНОКПП НОМЕР_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрованої та проживаючої за адресою: м. Київ, Вознесенський узвіз, 18, кв.8) у відшкодування матеріальної шкоди 37 753 (тридцять сім тисяч сімсот п'ятдесят три) грн. 43 коп., у відшкодування моральної шкоди 1 500 (одну тисячу п'ятсот) грн. 00 коп., у відшкодування витрат на правову допомогу9 216 (дев'ять тисяч двісті шістнадцять) грн. 00 коп., у відшкодування витрат по оплаті судового збору 2 466 (дві тисячі чотириста шістдесят шість) грн. 80 коп.

В задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_3 відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення суду складено 24 січня 2019року.

Суддя: