УХВАЛА

06 березня 2019 року

м. Харків

Справа № 639/2643/17

Провадження № 22-ц/818/1216/19

Апеляційний суд Харківської області у складі судді Бровченка І.О. розглянувши зауваження ОСОБА_1 щодо протоколу судового засідання від 26 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання усних угод на заселення недійсним, зобовязання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Жовтневого районного м. Харкова від 17 грудня 2018 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання усних угод на заселення недійсним, зобовязання вчинити певні дії відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 11 січня 2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 17 грудня 2018 року в складі судді Труханович В. В. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання усних угод на заселення недійсним, зобовязання вчинити певні дії.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 21 січня 2019 року закінчено підготовку до апеляційного розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання усних угод на заселення недійсним, зобовязання вчинити певні дії. Призначено цивільну справу до розгляду судом апеляційної інстанції в судовому засіданні в приміщенні Харківського апеляційного суду на 10 год. 20 хв. 05 лютого 2019 року.

28 січня 2019 року ОСОБА_1 подав до суду заяву (заперечення на дії головуючого), в якій зазначив, що в ухвалі апеляційного суду про відкриття провадження зазначено предмет позову зобовязання вчинити певні дії, однак, з такою вимогою до суду першої та апеляційної інстанції не звертався. Просить усунути заперечення.

04 лютого 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про відвід колегії суддів. В обґрунтування своєї заяви ОСОБА_1 посилається на те, що колегія судді визначила предмет позову як зобовязання вчинити певні дії, але з такою вимогою він до суду не звертався. Зазначений предмет позову суперечить позовній заяві, не відповідає обраному на захист п.5 ч.2 ст. 16 ЦК України, що позбавляє права особи обрання способу захисту. Вказаними діями визначено нематеріальність вимоги і позову, у такій спосіб завідомо досягається позбавлення права касаційного оскарження.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 05 лютого 2019 року заяву ОСОБА_1 про відвід колегії судді Бровченко І.О, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 визнана необґрунтованою та передана на автоматизований розподіл для визначення судді для розгляду питання про відвід, на час розгляду цього питання провадження у справі було зупинено.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 07 лютого 2019 року в задоволені заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів відмовлено.

01 березня 2019 року ОСОБА_1 подав зауваження щодо неповноти протоколу судового засідання від 26 січня 2019 року.

06 березня 2019 року ОСОБА_1 подав зауваження (доповнення) щодо неправильності фіксування за протоколом судового засідання.

Відповідно до частин 1, 3 статті 249 ЦПК України учасники справи мають право ознайомитися із технічним записом судового засідання, протоколом судового засідання та протягом п'яти днів з дня проголошення рішення у справі подати до суду письмові зауваження щодо неповноти або неправильності їх запису. У разі пропуску строку подання зауважень і відсутності підстав для його поновлення головуючий залишає їх без розгляду.

Враховуючи те, що копію протоколу судового засідання було отримано ОСОБА_1 05 березня 2019 року, що підтверджується відповідною розпискою, необхідно поновити строк подання додаткових зауважень щодо протоколу судового засідання.

Зауваження від 01 березня 2019 року мотивовано тим, що в протоколі не зафіксовано його заперечення на дії головуючого відповідно до вимог ч. 3 ст. 214 ЦПК України.

Додаткові заперечення від 05 березня 2019 року мотивовані тим, що в судовому засіданні він не підтримував клопотання, яке було подане до канцелярії суду про виправлення описки. Заяви про виправлення описки чи клопотання не подавав. Надавалось заперечення на дії судді-головуючого.

Розглянувши зауваження на протокол судового засідання, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що вони підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів здійснюється секретарем судового засідання відповідно до Інструкції про порядок роботи з технічними засобами фіксування судового процесу (судового засідання), затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 20 вересня 2012 року № 108, з наступними змінами та доповненнями (далі - Інструкція).

Відповідно до пункту 2.7 Інструкції, журнал судового засідання (згідно статті 248 ЦПК України протокол судового засідання) - документ, що ведеться в суді у порядку здійснення цивільного, кримінального та адміністративного судочинства, одночасно з технічним фіксуванням судового засідання за допомогою спеціальної програми звукового запису. Зміст журналу судового засідання визначено у статті 248 ЦПК України.

Як вбачається з частин 1, 2 статті 247 ЦПК України, у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Вимоги щодо протоколу судового засідання встановлені статтею 248 ЦК України, у частині другій якої міститься перелік відомостей, які зазначаються у протоколі.

Згідно частини 3 статті 214 ЦПК України у разі виникнення заперечень у будь-кого з учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів щодо дій головуючого ці заперечення заносяться до протоколу судового засідання і про їх прийняття чи відхилення суд постановляє ухвалу.

В протоколі судового засідання від 26 лютого 2019 року зазначено, що ОСОБА_1 підтримав клопотання, яке було подано до канцелярії суду про виправлення описки.

Разом з тим, в судовому засіданні 26 лютого 2019 року ОСОБА_1 зазначив, що підтримує клопотання про зміну (уточнення) розміру позовної вимоги, про що було зазначено в його запереченнях на дії головуючого від 28 січня 2019 року. Не погоджується з предметом позову зазначеним в ухвалі про відкриття апеляційного провадження від 11 січня 2019 року. Усунення заперечень просив здійснити шляхом виправлення вимоги в ухвалі про відкриття провадження у справі від 11 січня 2019 року.

26 лютого 2019 року колегію суддів уточнювала у ОСОБА_1 яким чином вона повинна усунути заперечення в ухвалі про відкриття апеляційного провадження від 11 січня 2019 року.

ОСОБА_1 зазначив, що просив виправити предмет позову в ухвалі про відкриття провадження у справі та зазначити його у тому вигляді, як було встановлено постановою Апеляційного суду Харківської області від 26 січня 2018 року.

З вступної частини постанови Апеляційного суду Харківської області від 26 січня 2018 року вбачається, що судом у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові розглянуто цивільну справу (номер 639/2643/17, провадження номер 22-ц/790/1158/18) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про визнання усних угод на заселення недійсними, зобовязання вчинити певні дії за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 01 грудня 2017 року, постановлену суддею Івановою І.В. у відкритому засіданні в залі суду м. Харкова.

Колегією суддів вимоги ОСОБА_1 від 28 січня 2019 року, з урахуванням його пояснень під час судового засідання, було розцінено як заява про виправлення описки.

Станом на 28 січня 2019 року, тобто подачі ОСОБА_1 через канцелярію суду заперечень на дії головуючого, судовий розгляд справи по суті не здійснювався. Під час судового розгляду справи 26 лютого 2019 року заперечення на дії головуючого не надходило.

У звязку з викладеним, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне посвідчити правильність зауважень в частині зазначення протоколі про підтримання ОСОБА_1 саме клопотання про виправлення описки.

Проте, не підлягають посвідченню інші заперечення ОСОБА_1 оскільки за змістом положень ст. 248 ЦПК України протокол судового засідання не є стенограмою перебігу судового процесу та ведеться паралельно із здійсненням технічного запису, тому немає необхідності детально відображати у ньому зміст процесуальних дій, що вчиняються судом та учасниками судового розгляду. В судовому засіданні ОСОБА_1 зазначав, що підтримує клопотання яке було подано раніше через канцелярію суду.

Відповідно до частини 2 статті 249 ЦПК України головуючий розглядає зауваження щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання, про що постановляє відповідну ухвалу.

Виходячи з наведеного, необхідно посвідчити часткову правильність зауважень щодо протоколу судового засідання від 26 лютого 2019 року та підтримання ОСОБА_1 саме клопотання про виправлення описки.

Керуючисьст. 249 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк подання додаткових зауважень щодо протоколу судового засідання від 26 лютого 2019 року.

Зауваження ОСОБА_1 на протокол судового засідання від 26 лютого 2019 року - задовольнити частково.

Посвідчити правильність зауважень у частині зазначення в протоколі судового засідання від 26 лютого 2019 року про підтримання ОСОБА_1 саме клопотання про виправлення описки.

В іншій частині зауваження ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з дня прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий І.О. Бровченко