ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 753/4057/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без руху

"04" березня 2019 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Мицик Ю.С., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на нерухове майно в порядку спадкування

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на нерухове майно в порядку спадкування.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, так як не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, оскільки позивачем:

-не вказано його ідентифікаційного номеру та електронної адреси;

-не вказано коду ЄДРПОУ, відомих номерів засобів зв'язку та електронної адреси відповідача;

-не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;

-відсутні відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору;

-відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи;

-не надано підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

-позов підписано ОСОБА_2, однак до матеріалів справи не додано доказів, які підтверджували її повноваження, як адвоката.

Крім того, відповідно до п. 3 частини 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

За аналізом наведених правових норм, суддя вказує на те, що зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов'язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Оплата судового збору за подання до суду позовної заяви здійснюється у розмірах визначених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», яким внесено зміни до Закону України «Про судовий збір» та у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 4 якого за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9 605 грн.).

Як вбачається з позовної заяви, позивач звертається з позовом про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування, вартість якої за даними популярних інтернет ресурсів, як ЛУН.ua становить не менше 1 000 000 грн., зазначена ціна і є ціною позову щодо вимог майнового характеру, що підлягає оплаті судовим збором в розмірі 9 605 грн., що становить 1 відсоток від ціни позову та відповідає вимогам ЗУ «Про судовий збір».

Оскільки позивач додав до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору в сумі 768,40 грн., йому необхідно доплатити судовий збір у розмірі 8 836,60 грн. за реквізитами, які містяться на офіційному сайті Дарницького районного суду м. Києва.

Вищенаведені недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись стст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на нерухове майно в порядку спадкування залишити без руху, надавши позивачу строк у п'ять днів з дня отримання ним копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Роз'яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Ю.С.МИЦИК