У х в а л а

04 жовтня 2019 року

м. Київ

справа № 461/5969/14-ц

провадження № 61-42295ск18

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Штелик С. П., перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Галицького районного суду м. Львова від 04 червня 2014 року та постанову Львівського апеляційного суду від 16 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_1, ОСОБА_6, ОСОБА_7, про стягнення боргу за договором позики, за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання розписки недійсною,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Верховного Суду перебуває справа 461/5969/14-ц, за якою відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Галицького районного суду м. Львова від 26 квітня 2018 року та постанову апеляційного суду Львівської області від 05 вересня 2018 року; касаційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Галицького районного суду м. Львова від 26 квітня 2018 року та постанову апеляційного суду Львівської області від 05 вересня 2018 року; касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Галицького районного суду м. Львова від 04 червня 2014 року та постанову Львівського апеляційного суду від 16 січня 2019 року; касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Львівського апеляційного суду від 25 жовтня 2018 року.

За вимогами частини сьомої статті 268 ЦПК України рішення суду (повне або скорочене) підписується всім складом суду у день його складення і додається до справи.

Разом з тим, у порушення вимог наведеної норми оскаржувана постанова Львівського апеляційного суду від 16 січня 2019 року відсутня у матеріалах справи.

За даними Єдиного державного реєстру судових рішень вказаний процесуальний документ оприлюднено 25 січня 2019 року.

Згідно із частиною третьою статті 365 ЦПК України, якщо під час вивчення матеріалів справи суд виявить нерозглянуті зауваження на правильність і повноту фіксування судового процесу технічними засобами, нерозглянуті письмові зауваження щодо повноти чи неправильності протоколу судового засідання, невирішене питання про ухвалення додаткового рішення, суд постановляє ухвалу із зазначенням строку, протягом якого суд першої інстанції має усунути недоліки.

Відповідно до статті 415 ЦПК України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги приймає постанову відповідно до правил, встановлених статтею 35 та главою 9 розділу III цього Кодексу (статті 258-273), з особливостями, зазначеними в статті 416 цього Кодексу.

Процедурні питання, пов'язані з рухом справи, клопотання та заяви учасників справи, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення провадження у справі, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом касаційної інстанції шляхом постановлення ухвал в порядку, визначеному цим Кодексом для постановлення ухвал суду першої інстанції.

Отже, положення частини третьої статті 365 ЦПК України підлягають застосуванню під час розгляду справи в касаційному порядку.

Враховуючи те, що перелік недоліків у оформленні справи (підстав для повернення справи до суду апеляційної інстанції з метою їх усунення) за змістом частини третьої статті 365 ЦПК України не є вичерпним, відсутність постанови Львівського апеляційного суду від 16 січня 2019 року у матеріалах справи є підставою для направлення справи до суду апеляційної інстанції для усунення вищезазначеного недоліку.

Керуючись статтями 365, 415 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Матеріали справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_1, ОСОБА_6, ОСОБА_7, про стягнення боргу за договором позики, за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання розписки недійсною направити до Львівського апеляційного суду для належного оформлення в десятиденний строк з дня отримання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. П. Штелик