печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" вересня 2019 р. Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Литвинової І. В.,

при секретарі судових засідань Винник С. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за її позовом до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця Виконавчого округу м. Києва Чижика Андрія Павловича, третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Печерської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання недійсними електронних торгів та протоколу їх проведення,

ВСТАНОВИВ:

30 серпня 2019 року до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява, для розгляду якої, у відповідності до пункту 15 Розділу XIII Перехідні положення та ст. 33 Цивільного процесуального кодексу України від 18 березня 2004 року № 1618-IV (у редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року), визначено суддю та передано 02 вересня 2019 року, для вирішення питання про відкриття провадження у справі судді, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою судді від 04 вересня 2019 року позовну заяву залишено без руху, на виконання якої 11 вересня 2019 року представником позивача подано докази сплати судового збору.

24 вересня 2019 року у справі відкрито провадження для розгляду справи за правилами загального провадження. Разом з позовною заявою подано також заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , а також встановлення заборони її відчуження, заборони будь-яким третім особам проведення ремонтних робіт, реконструкції, перепланування, здачі в оренду, найм, піднайм, безоплатне користування, укладення договорів застави (іпотеки) або іншим способом передачі третім особам у платне або безоплатне користування квартирою, заборони спеціально уповноваженому органу знімати з реєстрації вже зареєстрованих осіб та реєструвати нових осіб, а також внесення до реєстраційного обліку відомості про реєстрацію місця проживання будь-яких третіх осіб у квартирі.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову також вказано, що 23 жовтня 2018 року приватним виконавцем Виконавчого органу Чижиком А. П. було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 5499196 щодо виконання виконавчого листа від 05 жовтня 2012 року, виданого для примусового виконання заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 25 травня 2012 року у справі № 2-655/12 за позовом Публічного акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки, яким виступає квартира АДРЕСА_2 .

Приватний виконавець Чижик А. П. передав для реалізації ДП «Сетам» вказану квартиру і на початку серпня 2019 року позивач виявила інформацію, що квартира виставлена на аукціон, які відбулися 16 серпня 2019 року та переможцем оголошено «Учасника № 13». В той же час, заявник наголошує, що після того, як вона виявила на сайті ДП «Сетам» оголошення про продаж квартири, нею було направлено лист до ДП «Сетам» про зняття оголошення з продажу, а до Печерського районного суду м. Києва було подано скаргу на дії приватного виконавця Виконавчого округу м. Києва Чижика А. П., з розгляду якої постановлено ухвалу від 15 серпня 2019 року про зупинення стягнення на підставі виконавчого листа, виданого 05 жовтня 2012 року у справі № 2-655/12, про що були повідомлені і ДП «Сетам», і приватний виконавець Чижик А. П. 15 серпня 2019 року.

Заявник просив суд вжити заходи забезпечення позову, зазначаючи, що електронні торги були проведені з грубим порушенням встановленої процедури: заявка на реалізацію не відповідає вимогам Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, відповідач ДП «Сетам» не здійснив належне повідомлення через ЗМІ про проведення прилюдних торгів, чим обмежив коло можливих потенційних покупців, протягом дії Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» не може бути примусово стягнуте нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, електронні торги були проведені під час дії ухвали суду про зупинення стягнення на підставі виконавчого листа.

Оскільки квартира АДРЕСА_2 вже 16 серпня 2019 року була відчужена невстановленій особі «Учасник № 13», на переконання заявника, переможцем торгів будуть вживатися дії щодо володіння та користування майном, вживатимуться дії щодо перереєстрації права власності на спірну квартиру, виселення зареєстрованих у квартирі осіб, зняття їх з реєстрації та розпорядження майном, а квартира є єдиним місцем проживання позивача та її неповнолітнього сина ОСОБА_3 , 2005 року народження.

Згідно з приписами частини другої статті 149 Цивільного процесуального кодексу України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною першою ст. 150 ЦПК України передбачено види заходів забезпечення позову, які можуть вживатися як по одному, так й у сукупності, як зазначено частиною другою вказаної статті Кодексу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам, відповідно до роз`яснень у п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову».

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача. Саме по собі вжиття таких заходів без наміру власника відчужити майно та заборона його відчуження жодним чином не впливає на правовий статус прав і законних інтересів.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Такі висновки також сформовані колегією суддів Касаційного цивільного суду Верховного Суду у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 183/5864/17-ц (6-846цс16).

Стороною позивача в обґрунтування доводів необхідності вжиття заходів забезпечення позову зазначено серед всього, те, що переможцем торгів будуть здійснюватися дії щодо внесення відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на вимогу спеціальних законів, що не суперечитиме вимогам законодавства, відповідно до якого дії вчинені відносно об`єктів нерухомого майна фіксуються в Державному реєстрі, що є похідною процедурою після набуття права власності.

Вивчивши заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із вимогою позову, суд приходить до висновку, що заява не достатньо обґрунтована, підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим у подальшому виконання рішення суду не вбачаються, висновок про те, що суду доказано наявність порушень майнових прав позивача у частині неправомірного позбавлення права власності на майно є передчасним як і висновок про обґрунтованість припущення про наміри невстановленої особи «Учасник № 13» щодо відчуження спірного об`єкту нерухомого майна житлового фонду, відтак заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню на даній стадії розгляду справи та за наведеного обґрунтування заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1-18, 149-150, 153, 154, 157, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за її позовом до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця Виконавчого округу м. Києва Чижика Андрія Павловича, третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Печерської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання недійсними електронних торгів та протоколу їх проведення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

У разі подання апеляційної скарги на ухвали суду щодо забезпечення позову до суду апеляційної або касаційної інстанції передаються копії матеріалів, необхідних для розгляду скарги, їх подання не перешкоджає продовженню розгляду справи цим судом.

Суддя І. В. Литвинова