Ухвала

20 лютого 2019 року

м. Київ

справа № 360/723/16-ц

провадження № 61-22702св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д.,

суддів: Білоконь О. В., Синельникова Є. В., Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_2,

відповідач - публічне акціонерне товариство «Київобленерго» (правонаступником якого є приватне акціонерне товариство «Київобленерго»),

третя особа - Державна інспекція з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії у Київській області державного підприємства Національна енергетична компанія Міністерства енергетики та вугільної промисловості України,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Бородянського районного суду Київської області від 19 січня 2017 року у складі судді Унятицького Д. Є. та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 21 березня 2017 року у складі колегії суддів: Кашперської Т. Ц., Фінагєєва В. О., Яворського М. А.,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2016 року ОСОБА_2 звернулася до суду із позовом до публічного акціонерного товариства «Київобленерго» (далі - ПАТ «Київобленерго»), третя особа - Державна інспекція з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії у Київській області державного підприємства Національна енергетична компанія Міністерства енергетики та вугільної промисловості України (далі - Держенергонагляд у Київській області ДП Національна енергетична компанія Міністерства енергетики та вугільної промисловості України) про стягнення неотриманого прибутку.

Позовна заява мотивована тим, що вона є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до укладеного 18 травня 2011 року договору про користування електричною енергією № НОМЕР_3. 18 квітня 2016 року вона виявила в поштовій скрині відривний корінець наряду на підключення/відключення від 18 квітня 2016 року із зазначенням боргу за спожиту електричну енергію у розмірі 7 349 грн 88 коп., дата виникнення боргу 14 лютого 2016 року. Оскільки ПАТ «Київобленерго» протягом тривалого часу надає неякісні послуги з електропостачання вона неодноразово направляла заявки щодо фіксації перепадів напруги, які ним виконані не були, заходи щодо стабілізації напруги у мережі не застосовані.

Ураховуючи викладене, ОСОБА_2 просила суд зобов'язати

ПАТ «Київобленерго» усунути недоліки у електропостачанні зі стабілізації напруги у електромережі в АДРЕСА_1 зобов'язати ПАТ «Київобленерго» провести перерахунок її боргу з урахуванням тривалості терміну надання неякісних послуг, з 13 березня 2016 року по день звернення до суду, стягнути з ПАТ «Київобленерго» на її користь 45 тис. грн неотриманого прибутку та понесенні судові витрати по сплаті за складання протоколу за результатами вимірювань показників якості та параметрів електричної енергії від 12 жовтня 2016 року в сумі 4 201 грн 97 коп.

У листопаді 2016 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до

ПАТ «Київобленерго» про захист прав споживача та стягнення моральної шкоди.

Позовна заява мотивована тим, що вона з 2015 року помітила фіксування засобом обліку електричної енергії кількість кВт, яке фактично нею не споживалася. За її заявою в жовтні 2015 року було замінено електричний лічильник та списано зайво нараховані грошові кошти. У лютому 2016 року електронною поштою нею було отримано рахунок для сплати за надану електричну енергію за січень, який містив місячну спожиту кількість електричної енергії 4976 кВт, яку вона не могла спожити. З цього часу вона намагалася власними зусиллями з'ясувати причину такої невідповідності, оскільки ПАТ «Київобленерго» повідомив, що, очевидно, у мережі наявний самотік електричної енергії, що може бути причиною визначення лічильником такої кількості електричної енергії. Листом

від 04 квітня 2016 року вона звернулася до ПАТ «Київобленерго», в якому зазначила про неможливість споживання нею такого обсягу електричної енергії. Незважаючи на зобов'язання здійснити перевірку приладу обліку,

ПАТ «Київобленерго» надіслав повторну роздруківку квитанції про сплату заборгованості та не вирішив питання, викладені у зверненні споживача.

12 травня 2016 року ПАТ «Київобленерго» незаконно відключив її від електричної мережі, чим порушив її права на отримання послуг за договором про користування електричною енергією.

Ураховуючи викладене, ОСОБА_2 просила суд визнати дії

ПАТ «Київобленерго» по відключенню її як споживача послуг з електропостачання за адресою АДРЕСА_1 незаконними, визнати незаконними дії ПАТ «Київобленерго» про відмову від надання їй послуг з електропостачання у зазначений будинок за вказаною адресою, зобов'язати ПАТ «Київобленерго» вчинити дії по відновленню їй електропостачання у зазначений житловий будинок та стягнути з ПАТ «Київобленерго» на її користь моральну шкоду, заподіяну незаконним відключенням її як споживача від електропостачання та незаконною відмовою від надання послуг з електропостачання, у розмірі 20 тис. грн.

16 грудня 2016 року ухвалою Бородянського районного суду Київської області вказані позови об'єднані в одне провадження.

Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 19 січня

2017 року позов ОСОБА_2 задоволено частково. Визнано дії

ПАТ «Київобленерго» по відключенню ОСОБА_2, як споживача послуг з електропостачання в АДРЕСА_1, та відмови в наданні послуг з електропостачання незаконними. Зобов'язано ПАТ «Київобленерго» відновити електропостачання ОСОБА_2 в АДРЕСА_1. Стягнуто з ПАТ «Київобленерго» на користь ОСОБА_2 на відшкодування заподіяної моральної шкоди 9 тис. грн. В іншій частині позову відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що після отримання платіжного документа ПАТ «Київобленерго» про сплату послуг з електричної енергії, ОСОБА_2 повідомила товариство про невідповідність показників приладу обліку фактичному споживанню електричної енергії у зазначеному житловому будинку за указаною адресою, і повинно було вчинити дії відповідно до вимог пункту 29 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України

від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), протягом 5 днів від дня подання заяви перевірити рахунок, а в разі потреби протягом 20 днів перевірити засіб обліку та повідомити побутового споживача про результати перевірки.

За таких обставин дії ПАТ «Київобленерго» щодо відключення споживача послуг з енергопостачання не відповідали вимогам чинного законодавства, тому ОСОБА_2 має право на відновлення енергопостачання та на відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою апеляційного суду Київської області від 21 березня 2017 року апеляційну скаргу ПАТ «Київобленерго» відхилено. Рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Судове рішення апеляційного суду мотивовано тим, що

ПАТ «Київобленерго» повинен був виконати зобов'язання з перевірки рахунку та в разі необхідності - прилад обліку, повідомивши позивача про результати перевірки, однак від виконання таких дій відповідач усунувся та не вирішив питання, викладені у зверненні позивача, здійснивши відключення її житлового будинку від енергопостачання з урахуванням спірної заборгованості. Крім того, зі спливом місячного строку після відключення споживача від електропостачання за відсутності заборгованості, зафіксованої судовим рішенням, у енергопостачальника були відсутні підстави для подальшого припинення електропостачання і воно має бути відновлене.

При цьому зазначив, що суд першої інстанції, ухвалюючи рішення в частині стягнення моральної шкоди, виходив з того, що ПАТ «Київобленерго» допустило порушення прав позивача, що призвело до додаткових зусиль для організації побуту та професійної діяльності, і дійшов правильного висновку про часткове задоволення позовних вимог в частині відшкодування моральної шкоди та про стягнення на користь ОСОБА_2 9 тис. грн заподіяної моральної шкоди. Також апеляційний суд погодився з висновком районного суду про те, що розмір моральної шкоди є достатнім, визначений судом із всебічним, повним, об'єктивним дослідженням наявних у справі доказів, тому не вбачав підстав для його зменшення.

У касаційній скарзі, поданій у квітні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ,

ПАТ «Київобленерго», посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права й порушення норм процесуального права, просить скасувати вказані судові рішення та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що в оскаржуваних судових рішеннях не вказані обставини та не наведено оцінки доказів, на підставі яких судом було задоволено позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди саме в розмірі 9 тис. грн, тому цю позовну вимогу просило залишити без задоволення.

У серпні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ надійшло заперечення ОСОБА_2, подане

ОСОБА_3, на касаційну скаргу ПАТ «Київобленерго» у якому вона просила вказану касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення судів залишити без змін.

Відповідно до пункту 4 розділу XIII Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

За змістом частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У травні 2018 року справа надійшла до Верховного Суду.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що наявні підстави для передачі справи на розгляд Обєднаної Палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

У справі, яка переглядається, судом установлено, що 08 травня 2011 року ОСОБА_2 уклала із закритим акціонерним товариством «А.Е.С. Київобленерго» (правонаступником якого є ПАТ «Київобленерго) в особі Бородянського районного підрозділу договір про користування електричною енергією споживачем за адресою: АДРЕСА_1

01 жовтня 2015 року ОСОБА_2 замінено прилад обліку електричної енергії НІК 2301 АП3 на НІК 2301 АП2 на підставі акта про порушення № 030736, перевірено працездатність обладнання, про що складено акт

ПАТ «Київобленерго» (а.с. 111, т. 2).

Згідно рахунку за електричну енергію за січень 2016 року від 29 січня

2016 року, споживачем ОСОБА_2 спожито 4976 кВт, сума, яка підлягає сплаті - 10 699 грн 88 коп. 12 березня 2016 року ПАТ «Київобленерго» видано повідомлення про відключення електричної енергії. 13 березня

2016 року працівниками Бородянського районного підрозділу

ПАТ «Київобленерго» складено акт обстеження, згідно якого при замірах напруги за вищевказаною адресою в присутності ОСОБА_2 встановили значення напруги 247 В, згідно показів реле напруги значення напруги становить 257 В на одній із фаз, до інших двох доступ неможливий у зв'язку з незгодою останньої на зняття пломби.

16 березня 2016 року ОСОБА_2 звернулася до ПАТ «Київобленерго» із заявою, в якій повідомила, що є сумлінним користувачем послуг товариства, однак за відсутності економічно обґрунтованої, підтвердженої компетентним органом ціни за товар, та визнання боргу споживачем, відключення від електропостачання є недопустимим. Просила провести розрахунок боргу за економічно обґрунтованими тарифами. Економічне обґрунтування вартості послуг просила надати їй у письмовому вигляді на підставі статті 6 Закону України «Про захист прав споживачів» у п'ятиденний термін.

29 березня 2016 року ПАТ «Київобленерго» надало відповідь № 144 на звернення ОСОБА_2 від 16 березня 2016 року, в якій повідомило, що тарифи на електричну енергію, що відпускаються населенню, на період

з 01 квітня 2015 року по 01 березня 2017 року включно встановлені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) № 220

від 26 лютого 2016 року, а отже поставлені у зверненні питання не відносяться до компетенції товариства. Наголошено на необхідності здійснення оплати коштів за спожиту електричну енергію в терміни, зазначені в отриманому попередженні про відключення № .

У разі відсутності оплати, постачання електричної енергії буде припинено на підставі пункту 35 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1357

від 26 липня 1999 року.

04 квітня 2016 року ОСОБА_2 звернулася до Бородянського районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» із заявою, в якій зазначала, що не споживає таку кількість електричної енергії, тому не згодна її сплачувати, повідомляла про відсутність боргу в зв'язку із попереднім перерахунком, та пропонувала надати інший варіант розрахунку або звернутися до суду.

18 квітня 2016 року ПАТ «Київобленерго» та сформовано наряд на відключення від електричної енергії житолового будинку АДРЕСА_1 за несплату заборгованості за спожиту електричну енергію в розмірі

7 349 грн 88 коп.

Листом від 29 квітня 2016 року № 235/07/305 ПАТ «Київобленерго» надало відповідь на заяву ОСОБА_2 від 04 квітня 2016 року, яким повідомило, що електропостачання до указаного житлового будинку за зазначеною адресою здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією № НОМЕР_3 18 січня 2011 року, за умовами якого та пункту 19 Правил, розрахунки за спожиту електричну енергію здійснювалися на підставі фактичних показань приладу обліку № 0827710 за діючими тарифами (цінами) для населення. Показники приладу обліку № 0827710, повідомлені та зафіксовані контролером, рознесені на особовий рахунок НОМЕР_3 до інформаційної бази даних товариства для розрахунків. В період з 2008 по 2016 роки тарифи регулювались Порядком застосування тарифів на електричну енергію, що відпускається населенню і населеним пунктам, затвердженим постановою НКРЕ № 309 від 10 березня 1999 року та постановою НКРЕКП № 497 від 23 квітня 2012 року «Про встановлення тарифів на електричну енергію, що відпускається населенню». Товариство проводить розрахунки з населенням відповідно до діючих на момент розрахунку законодавчих актів України. 01 жовтня 2015 року був знятий прилад обліку з показниками 47055 згідно акта технічної перевірки

№ 152544 лічильник працював в класі точності. Борг у розмірі 4 799 грн

74 коп. у споживача ОСОБА_2 виник в результаті неоплаченої в повному обсязі, але спожитої електричної енергії. 01 жовтня 2015 року з показниками 14793 було виконано другу заміну приладу обліку

НІК 2301 АП2. 12 березня 2016 року контролером Бородянського районного підрозділу було знято показник приладу обліку 26643, борг станом

на 31 березня 2016 року становить 15 209 грн 98 коп.

10 травня 2016 року ПАТ «Київобленерго» сформовано наряд на відключення № , згідно якого житловий будинок № 96 по вул. Калініна у смт Бабинці Бородянського району Київської області відключається від електричної енергії за несплату заборгованості за спожиту електричну енергію в розмірі 6 594 грн 60 коп.

Листом від 01 липня 2016 року № 03/21-3486 Держенергонагляд у Київській області ДП Національна енергетична компанія Міністерства енергетики та вугільної промисловості України повідомила ОСОБА_2, що розрахунки за спожиту електричну енергію здійснюються за показами електролічильника типу НІК 2301 АП2 за № 0827710 на фасаді житлового будинку ОСОБА_2 Повідомлено, що в порушення вимог Правил та укладеного договору, розрахунки за спожиту електричну енергію заявник здійснює не за платіжними документами, виданими енергопостачальником, не за фактичними показами електролічильника і не щомісяця та не в повному обсязі. За 2014 рік ОСОБА_2 здійснено оплату за спожиту електричну енергію лише у лютому на суму 4 063 грн 15 коп. та в березні на суму

1 700 грн, у 2015 році - в лютому 1 тис. грн, у квітні 7 тис. грн, у серпні

3 850 грн та в грудні 4 800 грн, що суперечить вимогам пунктів 19-21 Правил. Відповідно до вимог пункту 29 Правил, у зв'язку з незгодою з проведеними енергопостачальником нарахуваннями за спожиту електричну енергію та сумнівами у правильності роботи електролічильника, ОСОБА_2 звернулась до ПАТ «Київобленерго» з відповідною письмовою заявою. На дату розгляду звернення енергопостачальник не провів демонтаж електролічильника та не забезпечив проведення його експертизи, що є порушенням вимог пункту 16 Правил та Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів.

29 червня 2016 року Держенергонаглядом у Київській області ДП Національна енергетична компанія Міністерства енергетики та вугільної промисловості України було складено акт за результатами розгляду звернення ОСОБА_2, яким запропоновано представникам

ПАТ «Київобленерго» відновити електропостачання її житлового будинку на підставі пункту 36 Правил, після відновлення електропостачання в присутності представника Держенергонагляду встновити еталонний лічильник електричної енергії; заявнику провести перевірку внутрішньобудинкових мереж сертифікованою лабораторією та надати акт перевірки Держенергонагляду у Київській області ДП Національна енергетична компанія Міністерства енергетики та вугільної промисловості України після відновлення електропостачання, провести перевірку якості електричної енергії в житловому будинку.

Відповідно до статті 714 ЦК України договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Згідно із пунктом 29 Правил у разі виявлення в платіжному документі помилкових показів засобу обліку побутовий споживач зобов'язаний повідомити про це енергопостачальника. Представник енергопостачальника повинен протягом 5 днів від дня подання заяви перевірити рахунок, а в разі потреби протягом 20 днів перевірити засіб обліку та повідомити побутового споживача про результати перевірки.

Колегія суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду приходить до висновку, що суди при ухваленні оскаржуваних судових рішень дійшли передчасного висновку про те, що статтею 714 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику» та Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 передбачено відшкодування моральної шкоди в разі порушення зобов'язання з постачання електричної енергії.

Енергопостачальник несе відповідальність за шкоду, заподіяну споживачу або його майну, в розмірі й порядку, визначених законодавством. У разі тимчасового припинення електропостачання з вини енергопостачальника він несе відповідальність згідно з умовами договору в розмірі двократної вартості недовідпущеної споживачу електричної енергії. У разі порушення прав споживача енергопостачальник несе відповідальність згідно із законодавством та договором.

Відповідно до положень статей 4, 22 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачі мають право на відшкодування моральної шкоди тільки в разі її заподіяння небезпечною для життя і здоров'я людей продукцією у випадках, передбачених законом.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 09 листопада 2016 року у справі № 6-1575цс16.

Разом з тим, у постанові Верховного Суду від 26 вересня 2018 року у справі № 490/8831/15-ц (провадження № 61-4309св18), прийнятій за наслідком розгляду касаційної скарги ОСОБА_5 на заочне рішення Печерського районного суду м. Києва від 13 червня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 13 червня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_5 до публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» (далі - ПАТ «Українська залізниця»), колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду з посиланням на положення статей 4, 22 Закону України «Про захист прав споживачів» дійшла висновку, що ОСОБА_5 зазнала певних незручностей, як під час переїзду, так і після, через нерозв'язання спірної ситуації позасудовим способом, витрачанням свого особистого часу на звернення до суду, у зв'язку з неможливістю захистити порушене право споживача, що негативно позначилося на її психологічному та фізичному стані та призвело до моральних страждань. Таким чином судом було визнано доведеними позовні вимоги ОСОБА_5 в частині відшкодування моральної шкоди, та стягнуто з ПАТ «Українська залізниця» на користь позивача 1 500 грн на відшкодування моральної шкоди.

Зазначене свідчить про наявність різного тлумачення положень

статей 4, 22 Закону України «Про захист прав споживачів» між судовими колегіями різних судових палат Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

У частині другій статті 403 ЦПК України визначено, що суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об'єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об'єднаної палати.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає за доцільне відступити від висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше прийнятій постанові Верховного Суду у складі колегії судів Другої судової палати судової палати Касаційного цивільного Суду від 26 вересня

2018 року у справі № 490/8831/15-ц (провадження № 61-4309св18), оскільки у пункті 5 частини першої статті 4 Закону України «Про захист прав споживачів» зазначено, що споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на: відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону. При цьому згідно із Законом України від 19 травня 2001 року №3390-VI «Про відповідальність за шкоду, завдану внаслідок дефекту в продукції», розділено підстави відшкодування матеріальної і моральної шкоди. Так, у разі заподіяння споживачу шкоди, небезпечної для життя і здоров'я людей продукцією, споживач лише у цьому разі має право на відшкодування моральної шкоди.

При цьому колегія суддів не вбачає підстав для відступу від правової позиції Верхового Суду України, висловленої у постанові від 09 листопада 2016 року у справі № 6-1575цс16.

Однакове застосування закону забезпечуватиме реалізацію верховенства права, рівність перед законом та правову визначеність у державі. Єдність у практиці застосування одних й тих самих норм права поліпшуватиме громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також сприятиме утвердженню довіри до судової влади в цілому.

Ухвалення протилежних чи суперечливих судових рішень, особливо судом вищої інстанції, може спричинити порушення права на справедливий суд, закріпленого в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Загальновизнаний принцип правової визначеності передбачає стабільність правового регулювання і виконуваність судових рішень.

Згідно з частиною другою статті 403 ЦПК України та з урахуванням наведеного наявні підстави для передачі справи на розгляд Обєднаної Палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Керуючись статтями 403, 404 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Передати на розгляд Обєднаної Палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду справу № 360/723/16-ц, провадження № 61-22702св18, за касаційною скаргою приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення Бородянського районного суду Київської області від 19 січня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 21 березня 2017 року.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття і оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді О. В. Білоконь

Є. В. Синельников

С. Ф. Хопта

Ю. В. Черняк