Номер провадження 2/754/1868/19 Справа №754/8520/18
01 березня 2019 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:
головуючого судді - Панченко О.М.
за участі секретаря судового засідання - Козловець К.П.
за участю позивача - ОСОБА_1
представника позивача - ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод в здійсненні права власності шляхом виселення зі зняттям з реєстраційного обліку, -
У липні 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з цивільним позовом до відповідача ОСОБА_3, з урахуванням заяви про зміну підстав позову просив суд про усунення перешкод в здійсненні ним права власності шляхом виселення відповідача з житлового приміщення зі зняттям його з реєстраційного обліку.
Так, відповідно до позовної заяви позивач на підставі договору дарування від 06.02.2009 року є власником квартири НОМЕР_1, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1
Разом з позивачем в квартирі проживають дружина, двоє дітей та відповідач у справі ОСОБА_3, який зареєстрований за цією ж адресою.
Так, позивач вказує, що він не заперечував проти проживання відповідача в своєму житловому приміщенні, доки той нормально поводився, однак протягом останніх декількох років відповідач зловживає спиртними напоями, вчиняє п"яні дебоші та сварки, б"є матір, приводить в житло сторонніх осіб, з якими розпиває спиртні напої, на зауваження не реагує, а навпаки виганяє з житла та робить проживання в житлі нестерпним і для нього і для його сім»ї. З приводу його такої поведінки позивач неодноразово звертався до правоохоронних органів, але це не давало ніяких результатів.
Позивач просить суд усунення перешкод в здійсненні права його власності шляхом виселення відповідача з квартири АДРЕСА_1 зі зняттям його з реєстраційного обліку в ній.
09.07.2018 року ухвалою судді відкрито провадження у справі.
В судовому засіданні позивач в повному обсязі підтримав викладене в позовній заяві та просив суд про задоволення його позову.
Представник позивача в судовому засіданні підтримала пояснення свого довірителя, просила суд про задоволення позовних вимог.
Відповідач у судове засідання не з"явився, про судові засідання повідомлявся належним чином, що підтверджується конвертами зі зворотніми повідомленнями, які повернулись на адресу суду за закінченням терміну зберігання. Про причини неявки суд не повідомив.
Суд, відповідно до ст.ст. 223, 280, 281 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній матеріалів у відсутність відповідача, оскільки його неявка не перешкоджає постановленню заочного рішення, проти чого не заперечував позивач.
Заслухавши пояснення позивача, його преставника, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд вважає, що позов слід задовольнити.
Судом встановлено, що відповідно до договору дарування квартири від 06.02.2009 року (а.с. 9), позивач у справі є власником квартири АДРЕСА_1.
В квартирі, що належить позивачу також проживають дружина та двоє їх дітей, а також відповідач у справі ОСОБА_3, який зареєстрований за цією ж адресою.(а.с. 11).
У відповідності до положень ст. 47 Конституції України, кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду.Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.
Згідно з ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.
Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Положеннями ст. ст. 316, 317, 321 Цивільного кодексу України встановлено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Нормами статті 109 Житлового кодексу Української РСР виселення із займаного жилого приміщення допускається з підстав, установлених законом. Виселення проводиться добровільно або в судовому порядку.
Відповідно до ст. 116 ЖК УРСР, якщо наймач, члени його сім»ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил співжиття роблять неможливим для інших в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення.
За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Аналіз наведених норм законодавства дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду, зокрема з позовом про усунення перешкод у користуванні власністю.
Крім того, зняття з реєстрації місця проживання може бути здійснено на підставі рішення суду виключно про: 1/ позбавлення права власності на житлове приміщення;2/ позбавлення права користування житловим приміщенням; 3/ виселення; 4/ визнання особи безвісно відсутньою; 5/ оголошення фізичної особи померлою.
На запит суду Деснянське УП ГУНП у м. Києві надало інформацію про те, що згідно даних АІС «Армор», протягом останніх трьох років в Деснянському УП зареєстровано сім звернень позивача щодо неправомірних дій з боку відповідача за адресою: АДРЕСА_1, а саме виклики про те, що в квартирі неодноразово буянить брат у нетверезому стані, який привів жінку в нетверезому стані та вони заважають відпочивати, про те, що брат зловживаючи спиртними напоями систематично вчиняє конфлікти в квартирі, а також про те, що брат, який прийшов додому п»яний з жінкою дебоширять та не дають спати заявнику та сусідам, крім того, про те, що брат заявника б»є матір.
Допитана в якості свідка в судовому засіданні дружина позивача ОСОБА_4 пояснила про те, що у них з позивачем двоє дітей, хлопчик та дівчинка 10 і 12 років. Останні два роки вона проживає в квартирі, що належить на праві власності її чоловікові, а саме квартирі АДРЕСА_1. Брат її чоловіка всі ці роки постійно пиячить, палить прямо в квартирі, приводить якихось жінок та чоловіків, з якими розпиває спиртні напої. Було таке, що до нього прийшла жінка, вони розпивали спиртні напої, потім він її бив, так було неодноразово. Крім того, відповідач постійно свариться з своєю матір»ю, вимагає у неї кошти, б»є її. Вона з чоловіком дуже хвилюються за своїх дітей, не можуть залишити їх одних вдома.
Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_5, яка є сусідкою позивача пояснила про те, що знає сім»ю позивача досить тривалий час, 40 років, знала ще його батька, який вже покійний. Відповідач у справі постійно дебоширить, випиває і приводить до квартири жінок та чоловіків, з якими вони випивають, він ніде не працює, вимагає кошти у своєї матері-пенсіонерки, а якщо вона йому їх не дає, б»є її. Матір неодноразово побита прибігала до неї, щоб вона її врятувала. Зазначила про те, що одного разу ледь не стався пожар від недокурка, який залишився після паління відповідачем.
Таким чином, враховуючи вищенаведені норми законодавства, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, враховуючи встановленні в судовому засіданні обставини, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги, є обґрунтованими та такими, що ґрунтуються на вимогах закону та підлягають задоволенню.
Крім того, відповідно до вимог ст.ст. 133, 141 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивачки судові витрати по сплаті судового збору у сумі 704.80 грн. які сплачено позивачем за подання позову до суду.
Враховуючи наведене, на підставі ст. 41 Конституції України, ст.ст. 316, 317, 321, 405 ЦК України та керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81,89, 95, 141, 229, 258, 259, 263-266, 268, 273, 280-282, 289, 352, 354, п.п. 15.5 п.15 Розділу ХІІІ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, ЦПК України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про усунення перешкод в здійсненні права власності шляхом виселення зі зняттям з реєстраційного обліку, - задовольнити.
Усунути ОСОБА_1 перешкоди у здійсненні ним права власності на квартиру АДРЕСА_1, що чиняться з боку ОСОБА_3.
Виселити ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 з квартири АДРЕСА_1 та зняти його з реєстраційного обліку у вказаному жилому приміщенні.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 704,80 грн.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду м.Києва в 30-денний строк з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя