справа №176/1813/19
провадження №2-о/176/48/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2019 року Жовтвоводський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Кучми В.В.,

за участю секретаря судового засідання Петренко Н.В.,

за участю учасників судового процесу : заявниці ОСОБА_1 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Жовті Води Дніпропетровської області заяву ОСОБА_1 , зацікавлена особа Олександрійська міська рада Кіровоградської області, про встановлення факту проживання однією родиною,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, щодо проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, за яким

просить встановити факт, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешкали однією родиною як чоловік та жінка без шлюбу не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, в період з жовтня 2011 року до ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В судовому засіданні заявниця ОСОБА_1 підтримала вимоги за заявою та пояснила, що встановлення даного юридичного факту їй потрібно для здійснення нею майнових прав щодо оформлення спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді квартири АДРЕСА_1 .

Від представника зацікавленої особи за довіреністю ОСОБА_3 до початку судового розгляду надійшла заява про розгляд справи без його участі.

Одночасно в поданій заяві повноважний представник зацікавленої особи у справі Олександрійської міської ради Кіровоградської області, до відання якої відноситься житловий фонд територіальної громади, яка у разі відсутності спадкоємців має право заявити про відумерлість спадщини, висловив заперечення проти задоволення вимог за заявою, проти встановлення юридичного факту, про який просить заявниця, з посиланням на ті обставини, що заявницею до заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, надано копію паспорту громадянина України на ім`я ОСОБА_1 , де на 10 сторінці «Сімейний стан/семейное положение» стоїть відбиток штампу про реєстрацію Олександрівським ЗАГСом Кіровоградської області шлюбу 24.01.1981 року з ОСОБА_4 та штампу про реєстрацію розірвання шлюбу ВДРАЦС реєстраційної служби ГГятихатського районного управління юстиції 03.07.2015 року за актовим записом №28 з громадянином ОСОБА_4 .

При цьому посилається на правові позиції, висловлені в п. 22 пленуму Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», про те, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які

проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом.

До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

До числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоча і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала у зареєстрованому шлюбі з іншою особою. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення в них права на спадкування за законом у першу чергу на підставі статті 1261 ЦК.

Аналогічна позиція висвітлена й у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, судам необхідно враховувати правила ч. 2 ст. 3 України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності ЦК України (п. 21 ППВСУ від 30 травня 2008 року № 7). До числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоча і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала у зареєстрованому шлюбі з іншою особою. Зазначене положення поширюється щодо осіб - чоловіка або жінки, які проживають у фактичних шлюбних відносинах, але перебувають в іншому зареєстрованому шлюбі; проте не поширюється щодо інших осіб, які перебувають у зареєстрованому шлюбі з іншою особою, але проживали однією сім`єю зі спадкодавцем на інших засадах, ніж фактичні шлюбні відносини.

В судовому засіданні в ході дослідження доказів судом оглядався та досліджувався паспорт заявниці та долучена до заяви його копія (а.с. 7-11), яка відповідає оригіналу, записами в якому підтверджуються обставини перебування заявниці в офіційному шлюбі у період з 1981 року по день його розірвання 03.07.2015 року включно згідно актового запису №28.

Заявниця ОСОБА_1 в судовому засіданні також двічі підтвердила той факт, що вона дійсно перебуваючи в офіційному шлюбі до його розірвання припинила в ньому сумісне проживання та стала мешкати з чоловіком, про юридичний факт проживання з яким просить встановити, пояснила, що з колишнім чоловіком ОСОБА_4 , фактично перебуваючи у шлюбі, вона припинила в ному сумісне проживання з 2001 року, та шлюб розірвала тільки в 2015 році, з часом останній утворив нову родину. Тобто, як вбачається з моменту розірвання офіційного шлюбу заявниця як особа, яка вже не перебуває у шлюбі, надалі мешкала у цивільному шлюбі без реєстрації з особою, факт спільного сумісного проживання з якою просить встановити, з цього часу менш як п`ять років.

У своїх письмових поясненнях представник зацікавленої особи у справі наполягає на тому, що заявниця не являється спадкоємицею щодо спадщини у вигляді квартири, розташованої на території громади, яка відкрилась після померлої особи, факт проживання з якою просить встановити заявниця з метою реалізації свого права на оформлення спадщини щодо цього нерухомого майна у вигляді квартири як спадкоємиця за законом четвертої черги. Заявниця ж, звернувшись до суду з справжньою заявою про встановлення юридичного факту, що має значення, звертається як спадкоємиця та вважає себе такою.

Таким чином, у правовідносинах, які склались між учасниками процесу, убачається спір про право, який витікає з правовідносин визнання спадщини відумерлою за обставин відсутності спадкоємців, що тягне перехід такої у власність територіальної громади.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» у тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до положень ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює зацікавленим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

За таких обставин, оскільки в судовому засіданні встановлено, що вимоги, з якими звертається заявниця в порядку окремого провадження з питанням про встановлення факту проживання родиною по відношенню до спадкодавця, витікають зі спірних правовідносин між суб`єктами щодо наявності чи відсутності спадкоємців як таких, що витікають і утворились з права спадкування за законом суб`єктами, які можуть бути визнані та відноситись до четвертої черги такого спадкування, тобто між цими учасниками як суб`єктами правовідносин убачається й існує спір про право, що підлягає вирішенню в порядку позовного провадження, то за цими підставами заяву з питання встановлення факту родинних відносин, про що просить заявниця, слід залишити без розгляду.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 294 ч. 6, 260, 353 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , зацікавлена особа Олександрійська міська рада Кіровоградської області, про встановлення факту проживання однією родиною залишити без розгляду.

Роз`яснити учасникам процесу, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду або через Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області на протязі п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Кучма В.В.