Постанова

Іменем України

26 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 241/6128/15-ц

провадження № 61-27247 св 18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Сімоненко В. М. (суддя-доповідач), Мартєва С.Ю., Петрова Є.В.,

учасники справи:

позивач - Публічне акціонерне товариство «ДТЕК «Дніпрообленерго»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 10 листопада 2016 року в складі судді Євтушенка О.І. та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 березня 2017 року в складі суддів: Бондар Я.М., Барильської А.П., Зубакової В.П.,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), у редакції Закону України № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2015 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування вартості спожитої, але не облікованої електричної енергії, внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН).

В обґрунтування позову ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» указувало на те, що відповідач є побутовим абонентом та споживачем послуг, які надаються товариством за адресою: АДРЕСА_1 . 14 березня 2013 року під час проведення перевірки дотримання споживачем ПКЕЕН працівниками ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» було виявлено порушення пункту 48 ПКЕЕН - вплив на роботу електролічильника зовнішнім магнітним полем та складено акт серії Н № Д 003452 , на підставі якого виконано розрахунок вартості збитків завданих енергопостачальнику безобліковим споживанням електроенергії, за період часу з 31 січня 2013 року по день виявлення порушення - 14 березня 2013 року, в розмірі 1559 грн 28 коп.

З огляду на те, що відповідач добровільно не відшкодувала заподіяні збитки, ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» просило суд стягнути з ОСОБА_1 на свою користь вартість нарахованих збитків в розмірі 1559 грн 28 коп., 3% річних за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання в розмірі 64 грн 28 коп., інфляційні втрати в розмірі 1960 грн 25 коп., а також судові витрати в розмірі 243 грн 60 коп.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 10 листопада 2016 року, позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь позивача вартість збитків, завданих безобліковим споживанням електричної енергії, в розмірі 1559 грн 28 коп., 3% річних за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання в розмірі 64 грн 28 коп. та інфляційні втрати в розмірі 1960 грн 25 коп. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що факт порушення відповідачем пункту 48 ПКЕЕН знайшов своє підтвердження під час розгляду справи, вартість збитків обчислена у відповідності до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика № 562), та наявні підстави для стягнення з відповідача інфляційних втрат і 3% річних від вартості нарахованих збитків відповідно до статті 625 ЦК України.

Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції

Ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 березня 2017 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції мотивована тим, що висновки суду першої інстанції відповідають вимогам закону, обставини справи встановлені повно, а доводи апеляційної скарги не підтверджені належними та допустимими доказами і не спростовують висновків суду першої інстанції.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у квітні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 10 листопада 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 березня 2017 року.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що суди попередніх інстанцій не повно дослідили зібрані у справі докази та дійшли помилкових висновків про задоволення позову, необ`єктивно і упереджено вирішили спір.

На думку ОСОБА_1 , позовні вимоги ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» не підтверджені належними та допустимими доказами. Наданий позивачем Акт порушення ПКЕЕН від 14 березня 2016 року серії Н № Д 003452 відповідач вважає недійсним, а Акт проведення експертизи лічильника від 25 квітня 2016 року № 001288 незаконним.

Доводи інших учасників справи

Заперечення на касаційну скаргу не надходило.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12 червня 2017 року відкрито касаційне провадження й витребувано з Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу цивільну справу № 214/6128/15-ц.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У травні 2018 року цивільна справа передана до Верховного Суду.

Обставини справи, встановлені судами

Судами встановлено, ОСОБА_1 є побутовим абонентом та споживачем послуг, що надаються ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» за адресою: АДРЕСА_1, особовий рахунок № НОМЕР_2 .

14 березня 2013 року, під час проведення перевірки дотримання споживачем ПКЕЕН, працівниками ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» в присутності уповноваженої особи споживача - ОСОБА_2 , було виявлено порушення пункту 48 ПКЕЕН - вплив на роботу електролічильника зовнішнім магнітним полем, що в розумінні статті 27 Закону України "Про електроенергетику" є правопорушенням в сфері електроенергетики, та складено акт серії Н № Д 003452. ОСОБА_2 підписувати вказаний акт відмовився.

Після виявлення порушення електролічильник було від`єднано від мережі енергопостачання, опломбовано пломбою за № ДОЕ00000290 та направлено на експертизу.

За результатом проведеної експертизи лічильник № 222164 було визнано непридатним для подальшої експлуатації, що відображено в акті проведення експертизи лічильника електроенергії від 25 квітня 2013 року.

04 червня 2013 року відбулось засідання комісії по розгляду акту про порушення ПКЕЕН від 14 березня 2013 року серії Н № Д 003452 , за результатом розгляду якої було складено протокол № 129 та здійснено розрахунок вартості електричної енергії, спожитої поза приладами обліку, за період часу з 31 січня 2013 року по день виявлення порушення - 14 березня 2013 року, тобто за 42 дні. Розмір збитків, завданих позивачу безобліковим споживанням електроенергії становить 1559 грн 28 коп.

Крім того, за заявою представника споживача - ОСОБА_2 , та у його присутності комісією з розгляду актів 14 січня 2014 року було здійснено перевірку акту про порушення ПКЕЕН від 14 березня 2013 року серії Н № Д 003452 , за результатом якої встановлено, що попередньо складений акт та розрахунок вартості збитку, заподіяного електропостачальнику, є обґрунтованими. Результат перевірки оформлено протоколом засідання комісії № 191 від14 січня 2014 року.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Встановлено й це вбачається із матеріалів справи, що рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 10 листопада 2016 року та ухвала Апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 березня 2017 року постановлені з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд та застосовані норми права

На час виникнення спору між сторонами відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулювались статтею 714 Цивільного кодексу України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії,затвердженим постановою Кабінету міністрів України від 08 лютого 2006 року № 122.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 26 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції, чинній на час звернення позивача до суду) споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з положенням частини другої статті 27 зазначеного Закону (в редакції, чинній на час звернення позивача до суду) відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема є крадіжка електричної енергії.

Відповідно до пункту 48 ПКЕЕН (в редакції, чинній на час звернення позивача до суду) споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку.

У пункті 53 ПКЕЕН (в редакції, чинній на час перевірки) встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики № 562.

У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Пунктом 15 ПКЕЕН (в редакції, чинній на час звернення позивача до суду) встановлено, що пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту .

Експертиза приладу обліку, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача.

За результатами експертизи складається акт.

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, врегульовано відповідною Методикою № 562.

Відповідно до положень пунктів 1.3 та 1.4 Методики № 562 (в редакції, чинній на час звернення позивача до суду), енергопостачальником з метою запобігання розкраданню електричної енергії на прилади обліку електричної енергії споживача можуть бути встановлені індикатори дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - індикатори). На вимогу споживача електричної енергії, під час встановлення представниками енергопостачальника індикаторів на прилад обліку, на такі індикатори або прилади обліку (у разі встановлення приладів обліку з вмонтованим індикатором) мають надаватися копії сертифіката про сертифікацію та/або свідоцтва про атестацію цих індикаторів або приладів обліку.

Згідно з положеннями пункту 3.1 Методики № 562 (в редакції, чинній на час звернення позивача до суду) цей нормативно-правовий акт застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, зокрема: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта)) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів).

Також згаданим пунктом визначено, що факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою.

Аналіз положень пункту 3.1 Методики № 562 (в редакції, чинній на час звернення позивача до суду) дає підстави для висновку, що факт втручання споживача у роботу приладів обліку, у тому числі й дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, зокрема і шляхом впливу магнітного поля, у разі невизнання ним такого факту, в обов`язковому порядку має бути підтверджений експертизою.

Такі правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 749/943/16-ц (провадження № 61-23533св18).

Відповідно до пункту 3 Порядку № 122 факти пошкодження приладів (систем) обліку, пломб на приладах, а також факти втручання в їх роботу, що призвели до заниження показань, встановлюються спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

Об`єм робіт з проведення перевірки метрологічних характеристик приладу обліку територіальними органами Держспоживстандарту України регламентується вимогами ДСТУ 2708 «Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення», розділ Експертна повірка.

Дослідження пошкоджень приладів обліку, пломб, а також фактів втручання в їх роботу здійснюються спеціалізованими організаціями (криміналістичні центри МВС України, науково-дослідні інститути судових експертиз тощо), які мають право на виконання таких робіт.

Крім цього, експертизи приладів обліку здійснюються спеціалізованими організаціями в межах їх компетенції.

Питання щодо можливості присутності споживача під час проведення експертизи засобу обліку, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, спеціалізованою організацією має бути врегульоване з урахуванням нормативно-правових актів, якими керуються спеціалізовані організації.

Враховуючи те, що питання необхідності проведення експертизи приладу обліку спеціалізованими організаціями, які мають право на виконання таких робіт, передбачено Правилами користування електричною енергією для населення та Порядком № 122, факт втручання споживача в роботу приладу обліку має бути підтверджено висновком відповідної експертизи, проведеної спеціалізованою організацією.

Відповідно до пункту 4 Положення № 322 у разі незгоди споживача з висновками комісії він має право вирішувати спірні питання в установленому законодавством порядку. У цьому випадку перевірений лічильник з пристосуваннями заниження показань електричної енергії (при їх наявності) пломбується відповідно до пункту 2.3 Положення і зберігається в енергопостачальника до кінцевого вирішення спірних питань.

Верховний Суд зауважує, що реалізація споживачем його права доводити обґрунтованість своєї позиції щодо незгоди із висновками зазначеної комісії та спростування таких висновків повинна відбуватися під час звернення постачальника електричної енергії з позовом до суду про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії (постанова Верховного Суду України від 12 вересня 2011 року у справі № 6?25цс11).

В оцінці дій сторін та відповідних їм правових наслідків Верховний Суд застосовує правовий висновок, викладений Верховним Судом у постанові від 21 листопада 2018 року у справі № 918/90/18, в якому суд під час перегляду судових рішень у подібних правовідносинах виходив з того, що важливим для встановлення факту протиправності поведінки є встановлення обставин щодо наявності чи відсутності порушення ПКЕЕН.

Під час вирішення питання щодо законності застосування до споживача заходів реагування за порушення ним ПКЕЕН (встановлення факту протиправності поведінки), зокрема в частині поза облікового використання електричної енергії (розкрадання), суд оцінює усі докази, надані сторонами в обґрунтування їх доводів та заперечень у їх сукупності, при цьому враховує, що одним із способів доказування є реалізація особою права на звернення із клопотанням про проведення судової експертизи.

Факт установлення індикаторів має бути зафіксований в акті про пломбування, що підтверджує факт установлення таких індикаторів на прилади обліку та передачу таких приладів обліку, пломб та індикаторів на збереження, який складається в двох примірниках представниками енергопостачальника в присутності споживача (власника або наймача) або уповноваженої ним особи та підписується ними.

На підставі підпункту «а» пункту 3.3 Методики № 562 у разі, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції, з висновками якого погодився й апеляційний суд, виходив з доведеності факту порушення ОСОБА_1 пункту 48 ПКЕЕН, та наявності у зв`язку з цим підстав для стягнення з неї на користь позивача вартості завданих збитків.

Повно та всебічно дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, які оцінено на предмет належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємного зв`язку, установивши, що внаслідок порушення ОСОБА_1 , ПКЕЕН мало місце без облікове споживання електричної енергії, у зв`язку з чим позивачу було завдано матеріальних збитків, суди дійшли обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго».

Доводи касаційної скарги про недійсність Акту порушення ПКЕЕН від 14 березня 2016 року серії Н № Д 003452 та незаконність Акт проведення експертизи лічильника від 25 квітня 2016 року № 001288 зводяться до переоцінки доказів та невірного розуміння скаржником положень чинного законодавства. Такі доводи були предметом перегляду судом апеляційної інстанції та не знайшли свого підтвердження.

Рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 10 листопада 2016 року та ухвала Апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 березня 2017 рокумістять вичерпні висновки, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи, та обґрунтування щодо доводів сторін по суті позову, що є складовою вимогою частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У зв`язку з наведеним колегія суддів вважає, що касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Згідно із частиною третьою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

З урахуванням викладеного та керуючись статтями 400, 401, 415 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 10 листопада 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 березня 2017 рокузалишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Сімоненко

С.Ю. Мартєв

Є. В. Петров