головуючий у суді І інстанції Вовк Є.І.
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
УХВАЛА

02 жовтня 2019 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Мостова Г.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 29 серпня 2016 року

у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсиббанк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 29 серпня 2016 року позов ПАТ «Укрсиббанк» задоволено.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заборгованість за кредитним договором у розмірі 41 838 доларів США 08 центів та пеню у розмірі 24 344 грн 62 коп.

21 лютого 2018 року представник ОСОБА_1 - адвокат Котягін А.С. подав заяву про перегляд заочного рішення суду від 29 серпня 2016 року.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 22 січня 2019 року заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Котягіна А.С. про перегляд заочного рішення залишено без задоволення.

Не погоджуючись із заочним рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 02 червня 2019 року засобами поштового зв`язку подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове - про відмову у задоволенні позову.

Крім того, до апеляційної скарги додані клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження та про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до частини 4 статті 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до частини 1 статті 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 354 ЦПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Згідно із частиною 1 статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк, або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Котягіна А.С. про перегляд заочного рішення залишено без задоволення ухвалою суду від 22 січня 2019 року. Відповідно до супровідного листа копію ухвали надіслано учасникам справи 28 січня 2019 року (а.с.230-232 т. 1)

Відповідно до частини 4 статті 287 та відповідно до частини 1 статті 354 ЦПК України, останнім днем подання апеляційної скарги на заочне рішення суду першої інстанції було 21 лютого 2019 року.

Апеляційна скарга подана засобами поштового зв`язку 02 червня 2019 року.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження заявник посилається на те, що їй не була відома доля її заяви про перегляд заочного рішення, оскільки ухвала Дарницького районного суду міста Києва від 22 січня 2019 року про відмову у перегляді заочного рішення була постановлена без її участі, копію цієї ухвали вона не отримувала, а тому вона не могла подати апеляційну скаргу до вирішення питання про перегляд заочного рішення судом першої інстанції за її заявою.

Європейський Суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявляти особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржий проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03, від 01 квітня 2008 року).

Практикою Європейського суду з прав людини встановлено, що якщо сторони у визначений законом термін не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду справи, їх права на доступ до правосуддя не є порушеними (рішення у справі «Каракуця проти України» (Karakutsya v. Ukraine), заява № 18986/06, пункт 57, від 16 лютого 2017 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі.

Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Пономарьов проти України», заява № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Враховуючи викладене, ті обставини на які посилається заявник не можуть вважатися поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження заочного рішення суду першої інстанції з огляду на таке.

Заявником не вказано, коли він отримав ухвалу суду першої інстанції від 22 січня 2019 року та не надано докази на підтвердження отримання/вручення цієї ухвали, - для того, щоб суд міг переконатися, що заявник має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду та апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення цієї ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є відповідачем у цій справі. Про ухвалення заочного рішення була обізнана, оскільки 21 лютого 2018 року представником ОСОБА_1 - адвокатом Котягіним А.С. подано заяву про його перегляд (а.с. 166-171 т. 1).

Протягом лютого - вересня 2018 року заявник виявляв належну зацікавленість у розгляді заяви про перегляд заочного рішення:

усунув недоліки вказані в ухвалі суду першої інстанції від 06 квітня 2018 року про залишення без руху заяви з наданням строку на усунення недоліків (а.с. 173 т.1) та подав до суду докази сплати судового збору (а.с. 177-181 т. 1).

двічі 12 червня та 27 вересня 2018 року подано відвід судді, який розглядав його заяву (а.с. 184, 213 т. 1 ).

Ухвала про залишення без задоволення заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Котягіна А.С. про перегляд заочного рішення постановлена 22 січня 2019 року.

Однак, заявником не зазначено, що попри вжиті ним заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, йому не була вручена ухвалу суду першої інстанції від 22 січня 2019 року протягом періоду січень - червень 2019 року.

За правилами статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши представнику заявника строк для усунення вказаних недоліків, а саме: зазначити поважну причину пропуску строку на оскарження рішення суду першої інстанції.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору, заявник посилається на те, що судовий збір є не співмірним із її доходами, що підтверджується наданою довідкою про доходи.

Підстави відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх оплати встановленні статтею 136 ЦПК України.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір» (надалі по тексту - Закон України).

Зі змісту статті 8 Закону України передбачено, що суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Як вбачається з доданої до апеляційної скарги довідки Управління справами Верховної Ради України № 9-1-15/288 від 28 березня 2019 року нарахована заявнику заробітна плата за період з жовтня 2018 року по березень 2019 року становить 51 650 грн.

Разом з тим, суд може відстрочити сплату судового збору на певний строк у разі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу фізичної особи за попередній календарний рік. Однак, розмір річного доходу за попередній календарний рік, заявником у доданій довідці не вказаний, тому суд не може визначити наявність/відсутність підстав для застосування статті 8 Закону України для відстрочення сплати судового збору.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду.

Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах, так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (п. 59 рішення ЄСПЛ від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland»)).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

На підставі вищевикладеного, клопотання заявника про відстрочення сплати судових витрат у порядку статті 136 ЦПК України не підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, судовий збір становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, при поданні позовної заяви позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 3 654 грн (а.с. 72 т. 1).

Таким чином, апеляційна скарга заявника повинна бути оплачена судовим збором у розмірі 5 481 грн (3 654 х150%) грн.

Судовий збір має бути сплачено за реквізитами: отримувач УК у Солом`янському р-ні/Солом`янський р-н./22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: (МФО) 899998; рахунок отримувача: 0024; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: судовий збір за апеляційною скаргою (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський апеляційний суд.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Враховуючи наведене, апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 136, 354, 356, 359, 361 ЦПК України, частиною 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір», суд, -

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судових витрат у порядку статті 136 ЦПК України не підлягає задоволенню.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 29 серпня 2016 року залишити без руху та встановити строк десять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків.

Не усунення недоліків щодо наведення підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на сторінці офіційного веб-порталу судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/fair/

З повним текстом судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою http://reyestr.court.gov.ua/

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.І. Мостова