справа № 753/4071/16-ц
головуючий у суді І інстанції Вовк Є.І.
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
УХВАЛА

07 жовтня 2019 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Мостова Г.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 30 січня 2017 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Український страховий стандарт», ОСОБА_3 про стягнення коштів у порядку регресу, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 30 січня 2017 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_2 до ПАТ СК «Український страховий стандарт» у повному обсязі (а.с. 9-15 т.2).

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_2 звернулася з апеляційною скаргою, у якій просила скасувати рішення Дарницького районного суду міста Києва від 30 січня 2017 року та задовольнити позовні вимоги у повному обсязі (а.с. 19-26 т.2).

За наслідками розгляду апеляційної скарги ОСОБА_2 , Апеляційним судом міста Києва було ухвалено рішення від 16 травня 2017 року, яким апеляційну скаргу задоволено частково. Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 30 січня 2017 року у частині відмови у задоволенні позову до відповідача ПАТ СК «Український страховий стандарт» скасовано та ухвалено нове рішення про часткове задоволенні позовних вимог. Стягнуто з ПАТ СК «Український страховий стандарт» на користь ОСОБА_2 у відшкодування в порядку регресу 21073 грн 28 коп. та судовий збір у сумі 652 грн 03 грн. В іншій частині рішення районного суду залишено без змін (а.с. 61-66 т.2).

28 серпня 2019 року до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення Дарницького районного суду від 30 січня 2017 року звернувся ОСОБА_1 , в якій просить: виправити процесуальне порушення суду першої інстанції та залучити його, ОСОБА_1 , до участі у справі 753/4071/16-ц в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача; змінити рішення Дарницького районного суду від 30 січня 2017 року в частині залучення ОСОБА_1 до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача; змінити рішення Апеляційного суду міста Києва від 16 травня 2017 року в мотивувальній частині, скасувавши твердження апеляційного суду про те, що «шкода потерпілій особі в ДТП внаслідок винної поведінки ОСОБА_1 була відшкодована позивачем по справі, у позивача на підставі статті 1191 ЦК України виникло право зворотної вимоги до винної особи», в іншій частині рішення Апеляційного суду міста Києва від 16 травня 2017 року залишити без змін; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в розмірі 826,80 грн, а також, просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 17 січня 2017 року (а.с. 79-113 т.2).

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження заявник посилається на те, що суд першої інстанції не правильно визначив суб`єктний склад сторін та не залучив його до участі у справі, що позбавило можливості в подальшому надавати заперечення в апеляційній інстанції, за метою не допущення прийняття Апеляційним судом міста Києва рішення від 16 травня 2017 року, в якому зроблено висновок: «шкода потерпілій особі в ДТП внаслідок винної поведінки ОСОБА_1 була відшкодована позивачем по справі, у позивача на підставі статті 1191 ЦК України виникло право зворотної вимоги до винної особи».

Враховуючи зазначений висновок Апеляційного суду міста Києва від 16 травня 2017 року, ОСОБА_2 звернулася до Дарницького районного суду міста Києва із позовною заявою про стягнення з ОСОБА_1 грошових коштів в порядку зворотної вимоги (регресу), у розмірі 16336 грн 72 коп., відповідно зі статтею 1194 ЦК України, як різниці між фактичними витратами на відновлення автомобіля в розмірі 37410 грн та стягнутим (отриманим) страховим відшкодуванням у розмірі 21073 грн 28 грн.

Заочним рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 16 січня 2019 року у справі № 753/17594/17 позивачу відмовлено у задоволенні позову.

Постановою Київського апеляційного суду від 30 липня 2019 року у справі № 753/17594/17 заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва скасовано та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 16336 грн 72 коп. у відшкодування шкоди в порядку регресу.

Київський апеляційний суд мотивував свою постанову від 30 липня 2019 року тим, що відповідно до частини 4 статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть ті самі особи, або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 06 вересня 2019 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк десять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків, а саме: навести обставини щодо поважності пропуску строку на апеляційне оскарження, починаючи з 16 травня 2019 року (коли заявнику стало відомо про оскаржуване рішення) та з 16 липня 2019 року (коли заявник отримав копію оскаржуваного рішення) по 28 серпня 2019 року (день звернення з апеляційною скаргою).

30 вересня 2019 року ОСОБА_1 подав клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги.

Щодо недоліків апеляційної скарги заявник зазначив, що 28 травня 2019 року він дізнався про існування оскаржуваного рішення Апеляційного суду міста Києва, однак заявнику не було відомо ані його зміст, ані обставини його ухвалення, оскільки заявника не було залучено до участі у справі №753/4071/16-ц.

У судовому засіданні, при розгляді апеляційного провадження у справі №753/17594/17 (провадження №22-ц/824/5042/2019) Київським апеляційним судом, ОСОБА_1 було заявлено клопотання про витребування матеріалів справи №753/4071/16-ц. Лише 30 липня 2019 року у судовому засіданні при продовженні розгляду провадження заявнику вдалося ознайомитись з матеріалами справи №753/4071/16-ц.

Ухвалою 20 серпня 2019 року Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду було відмовлено у відкритті касаційного провадження у справі №753/17594/17, з підстав малозначності. Заявник отримав цю ухвалу 27 серпня 2019 року.

Саме 27 серпня 2019 року, заявник зрозумів, що єдиним шляхом захисту його порушених при розгляді справи №753/4071/16-ц прав, є оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 30 січня 2017 року.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 не було залучено до розгляду справи №753/4071/16-ц як в першій так і в апеляційній інстанціях, а суд ухвалив рішення про його права, свободи, інтереси та (або) обов`язки.

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі.

Процесуальний строк звернення до суду покликаний забезпечувати принцип правової визначеності і є гарантією захисту прав сторін спору.

Вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження суд вважає, що причини, що зумовили пропуск строку є обґрунтованими та мають суттєве значення. Зокрема, відповідно до статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи.

Оскільки відповідач не знав про рішення суду першої інстанції у цій справі, не був повідомлений про судовий розгляд у справі, однак суд ухвалив рішення про його права та обов`язки, принцип правової визначеності однозначно порушений.

Відповідно до частини першої статті 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. При цьому за своєю суттю правосуддя визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац десятий пункту 9 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).

Гарантуючи відповідно до частини першої статті 55 Основного Закону України право особи на судовий захист, Конституція України визначає основні засади судочинства, метою закріплення яких є, зокрема, забезпечення неупередженості здійснення правосуддя судом, відповідність винесеного рішення верховенству права, а також своєчасне, ефективне та справедливе поновлення особи в правах протягом розумних строків.

Пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства визначено забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

Отже, реалізацією права особи на судовий захист є можливість оскарження судових рішень у суді апеляційної інстанцій; перегляд судових рішень в апеляційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів людини і громадянина.

Враховуючи наведене, строки апеляційного оскарження на рішення суду першої інстанції підлягають поновленню, оскільки вони пропущені заявником з поважних причин.

Апеляційну скаргу подано до належного суду у встановлені законом строки, особою, що має право на апеляційне оскарження. За формою і змістом апеляційна скарга відповідає вимогам статті 356 ЦПК України.

Керуючись статтями 359-361 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 30 січня 2017 року.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 30 січня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Український страховий стандарт», ОСОБА_3 про стягнення коштів у порядку регресу.

В порядку підготовки справи до апеляційного розгляду, надіслати особам, які беруть участь у справі, копію ухвали про відкриття апеляційного провадження разом з копією апеляційної скарги.

Надати учасникам справи строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали, протягом якого може бути поданий відзив у письмовій формі на апеляційну скаргу.

Згідно з частиною 4 статті 360 ЦПК України до відзиву необхідно додати докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на сторінці офіційного веб-порталу судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/fair/

З повним текстом судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою http://reyestr.court.gov.ua/

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.І. Мостова