У Х В А Л А

Іменем України

04 березня 2019 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Панченко О.М., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Український Професійний Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ПАТ «УПБ» Пантіної Л.О., ОСОБА_1, треті особи: ОСОБА_5, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іванов Павло Юрійович про визнання недійсним договорів відступлення прав вимоги за кредитним договором та за іпотечним договором , -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до відповідачів ПАТ «Український Професійний Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ПАТ «УПБ» Пантіної Л.О., ОСОБА_1 про визнання недійсним договорів відступлення прав вимоги за кредитним договором та за іпотечним договором.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 13.10.2017 року відкрито провадження у даній справі (а.с. 34 т.1).

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 23.10.2017 року було задоволено заяву позивача про забезпечення позову, з метою забезпечення позову до розгляду справи по сутті постановлено:

-заборонити ОСОБА_1 та будь - якій іншій особі у будь - який спосіб відчужувати (в тому числі укладати правочини, які у подальшому можуть призвести до обтяження та/або відчуження) спірного житлового приміщення: квартири АДРЕСА_1, загальною площею 95,20 кв.м., жилою площею 53,50 кв.м., що належить на праві власності ОСОБА_2;

-заборонити ОСОБА_1 та будь - якій іншій особі вчиняти дії щодо реєстрації та перереєстрації прав власності на спірне нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 95,20 кв.м., жилою площею 53,50 кв.м., що належить на праві власності ОСОБА_2 (а.с. 39-40 т. 1).

21.02.2019 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про зустрічне забезпечення позову шляхом зобов'язання позивача ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок Деснянського районного суду м. Києва грошових коштів у розмірі 1 738 880,00 грн. (а.с. 48-52).

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 25.02.2019 року заяву відповідача ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову - повернуто заявнику (а.с. 53-54).

27.02.2019 року відповідач ОСОБА_1 повторно звернувся до суду із заявою про зустрічне забезпечення позову шляхом зобов'язання позивача ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок Деснянського районного суду м. Києва грошових коштів у розмірі 1 738 880,00 грн.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, заяву про зустрічне забезпечення позову, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Отже, питання щодо зустрічного забезпечення є правом, а не обов'язком суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку із забезпеченням позову.

Відповідно до ч. 6 ст. 154 ЦПК України, питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Відповідно до ч.ч. 2, 4 ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов'язаних із забезпеченням позову.

Як визначено у ч.ч. 7-9 ст. 154 ЦПК України, в ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення. Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення. Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі "Шмалько проти України" право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов'язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспектіст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Як вбачається зі змісту заяви, в обґрунтування необхідності застосування зустрічного забезпечення позову шляхом зобов'язання позивача внесення коштів на депозитний рахунок суду у розмірі 1 738 880, 00 грн. відповідач зазначає, що внесенення позивачем зазначеної суми коштів буде цілком співмірним із заходами забезпечення позову та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв'язку з забезпеченням позову.

Разом з тим, відповідачем належним чином не обгрунтовано необхідності застосування зустрічного забезпечення позову, оскільки саме по собі вжиття заходів забезпечення позову, шляхом заборони заявнику вчиняти будь - які дії щодо майна позивача не свідчить про те, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Враховуючи предмет позову, захід забезпечення позову, що був вжитий ухвалою суду від 23.10.2017, тривалість перебування справи у суді, не доведеність необхідності у застосуванні зустрічного забезпечення позову, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення.

Керуючись ст.ст. 154, 272, 353, пп. 15.5 п. 15 Розділу ХІІІ Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Український Професійний Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ПАТ «УПБ» Пантіної Л.О., ОСОБА_1, треті особи: ОСОБА_5, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Іванов Павло Юрійович про визнання недійсним договорів відступлення прав вимоги за кредитним договором та за іпотечним договором - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.М. Панченко