Провадження № 2-з/761/418/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Юзькова О.Л., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , терті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пасічник Світлана Григорівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Падалка Роман Олегович про визнання заповіту недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , терті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пасічник Світлана Григорівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Падалка Роман Олегович про визнання заповіту недійсним.

Представником позивача подано заяву про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 та забороною органам державної реєстрації прав (державним реєстраторам) вчиняти дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно, яке належить ОСОБА_4 , а саме: квартири АДРЕСА_1 .

Заява мотивована тим, що в провадженні суду перебуває справа про визнання заповіту ОСОБА_4 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Падалка Романом Олеговичем за реєстровим номером нотаріальних дій 3772, номер у Спадковому реєстрі 62357022 від 02.05.2018 року недійсним з підстав, передбачених ст. 225 ЦК України. 24 червня 2019 року закінчився 6-місячний строк, встановлений ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини ОСОБА_4 , після якого особи, які подали заяву про прийняття спадщини безперешкодно звертаються до нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину. Враховуючи, що на даний час існує спірна правова ситуація з приводу майна ОСОБА_4 : квартири АДРЕСА_1 , на яку складено два заповіти на різних осіб, при цьому спірний заповіт складений з порушенням законодавства України, то після 24.06.2019 року це майно може набути у власність відповідач і в подальшому здійснити продаж його третім особам, що призведе до втрати будь-яких прав позивача на спірне майно, а тому може істотно ускладнити (унеможливити) виконання рішення суду по даній справі. І це не буде забезпечувати ефективний судовий захист позивача. Також вказує, що застосування зустрічного забезпечення є недоцільним.

Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У відповідності до ч. 1, ч. 2 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії ; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Згідно з п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. А п. 4 даної постанови визначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Таким чином, у вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Як вбачається із матеріалів справи, предметом позову, заявленого ОСОБА_2 є визнання недійсним заповіту ОСОБА_4 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Падалка Романом Олеговичем за реєстровим номером нотаріальних дій 3772, номер у спадковому реєстрі 62357022 від 02.05.2018 року.

Разом з тим, стороною позивача не надано оскаржуваний заповіт та його за клопотанням представника ОСОБА_2 23.08.2019 р. витребувано судом в порядку ст. 84 ЦПК України.

Також матеріалами справи не підтверджується, що померлій ОСОБА_4 належала квартира АДРЕСА_1 .

Зважаючи на вищевикладене, суд на даному етапі не знаходить підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

Зважаючи на викладене та керуючись ст.ст. 149, 151, 153, 259-261, 353 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до вказаного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 23 серпня 2019 року.

Суддя: