УХВАЛА
19 вересня 2019 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:
Головуючого судді Шишкіна О.В.,
секретаря Голуб Ю.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду ОСОБА_1 , поданої адвокатом Шаповаловим Ігорем Ігоровчем, заінтересовані особм Перша Харківська Державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю,
ОСОБА_1 в особі адвоката Шаповалова Ігоря Ігоровича, який діє на підставі договору № 3-10 про надання правової допомоги від 29.07.2018 року, 09 серпня 2018 року звернулась до суду із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю, якою просила встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 разом із ОСОБА_3 на час відкриття спадщини, а саме станом на 20 лютого 2018 року, починаючи з середини 2012 року.
Ухвалою від 15 серпня 2019 року відкрито провадження у справі.
Протокольною ухвалою від 11 вересня 2019 року до участі у справі залучено заінтересовану особу ОСОБА_2 , від імені якої на підставі нотаріально посвідченої довіреності діє ОСОБА_4 В ОСОБА_5 .
11 вересня 2019 року та 12 листопада 2018 року представником заявника подавались заяви про відкладення розгляду справи. Про причини неявки заявника та її представника у судові засідання 27.02.2019, 16.05.2019, 17.07.2019 та 19.09.2019 року суд не повідомлено.
Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його незявлення не перешкоджає вирішенню спору.
Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.
Згідно правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду від 01.08.2018 року у справі №359/4521/15-ц, системний аналіз вищевказаних норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.
Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.
Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.
Тривала неявка до суду заявника може свідчити про втрату ним інтересу до вирішення справи, а вирішення справи без заявника при таких обставинах є порушенням такого принципу цивільного судочинства, як диспозитивність.
Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").
З матеріалів справи слідує, що позивач була повідомленапро дату,час тамісце розглядусправи, будучиініціатором цієїсправи всудове засіданняповторно незявилася,представника досуду ненаправила,про причининеявки судуне повідомила,заяви пророзгляд справиза їївідсутності досуду ненадала. Таким чином, у даному випадку існують усі підстави, передбачені ч.5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, для залишення позову без розгляду.
Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 223, 257, 259-261, 352-354 ЦПК України, суд
Заяву ОСОБА_1 , поданої адвокатом Шаповаловим Ігорем Ігоровчем, заінтересована особа Перша Харківська Державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю - залишити без розгляду.
Роз`яснити заявнику, що залишення позову без розгляду, не перешкоджає повторному зверненню до суду з цим позовом, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання до Роздільнянського районного суду Одеської області апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя: