КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 761/39148/15-ц Головуючий у судді 1-ї інстанції - Волошина В.О.

Номер апеляційного провадження : 22-ц/824/11449/2019 Доповідач - Гаращенко Д.Р.

02 жовтня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд. Колегія суддів судової палати в цивільних справах Київського апеляційного суду в складі:

Судді-доповідача Гаращенка Д.Р.

суддів Невідомої Т.О. Пікуль А.А.

при секретарях Тютюнник О. І., Гавриленко М.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 24 червня 2019 року про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору недійсним та визнання права власності на земельну ділянку,-

ВСТАНОВИЛА:

У грудні 2015 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання договору недійсним та визнання права власності на земельну ділянку.

25.12.2015 року позивач подала до суду клопотання про забезпечення позову, в якому просила накласти арешт на земельну ділянку площею 0.1 га., кадастровий номер :91:109:0270, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21 січня 2016 року клопотання про забезпечення позову було задоволено.

Рішенням Шевченківського районного суд м. Києва від 15 листопада 2016 року позов було задоволено частково.

Питання щодо скасування заходів забезпечення позову судом не вирішувалось.

16.04.2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову яке було залишено без розгляду Ухвалою Шевченківського районного суду від 27.06.2018 року.

18.04.2019 року адвокат Смолинець Я.І. представник ОСОБА_2 подала до суду заяву про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 24.06.2019 року заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21 січня 2016 року було скасованою.

Знято арешт з земельної ділянки площею 0.1 га., кадастровий :91:109:0270, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

В обґрунтування апеляційних вимог посилається на те, що судом неналежним чином повідомлено про час та дату розгляду справи. Апелянт не отримала повістки про розгляд справи на 24 червня 2019 року.

Задовільняючи заяву ОСОБА_3 суд виходив з того, що відповідно ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 листопада 2016 року, набрало законної сили, позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору недійсним в частині та визнання права власності на земельну ділянку - задоволено частково, та за ОСОБА_1 було зареєстроване право власності на вказану частку земельної ділянки, а тому відсутні правові підстави для арешту земельної ділянки площею 0,1кадастровий номер :91:109:0270, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 .

В судове засідання апелянт не з'явилась повідомлялась за зазначеною нею в апеляції адресою, та за адресами які містяться в справі. Повістка повернулась за закінченням терміну зберігання.

Колегія суддів відповідно до ст. ЦПК вважає апелянта належним чином повідомленим.

Представник відповідача направив до суду заяву з проханням розглядати справу за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка у судове засідання сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про день, час та місце розгляду справи не перешкоджає розгляду справи.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що в квітні 2019 року ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з заявою про скасування заходів забезпечення позову, а саме арешту з земельної ділянки площею 0,1 га, кадастровий номер :91:109:0270, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21 січня 2016року по цивільній справі №761/39148/15-ц було накладено арешт на земельну ділянку площею 0,1 га, кадастровий номер кадастровий номер :91:109:0270, яка розташована за адресою АДРЕСА_1.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 15 листопада 2016 року, позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору недійсним в частині та визнання права власності на земельну ділянку - задоволено частково. Визнано недійсним договір дарування земельної ділянки від 15 вересня 2015року, в частині дарування 5/100 земельної ділянки площею 0,1 га, кадастровий номер :91:109:0270, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 та визнано право власності за ОСОБА_1 на вказану частку земельної ділянки.

Згідно із відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 03 лютого 2017 року, реєстровий номер 18895360, приватним нотаріусом Синьовид І.О. зареєстровано право власності за ОСОБА_1 на 5/100 земельної ділянки площею 0,1 га, кадастровий номер :91:109:0270, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 . на підставі рішення Шевченківського районного суду м. Києва у справі №761/39148/15-ц від 15 листопада 2016 року.

Представник заявника в судовому засіданні заяву підтримав та просив задовольнити.

Інші сторони в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи були повідомлені в установленому законом порядку, поважності причин неявки не повідомили, їх неявка не перешкоджає розгляду питання.

Суд, задовольняючи заяву ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення позову, виходив з підстав того, що рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 листопада 2016 року, набрало законної сили.

Заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції враховуючи наступне.

Згідно зі ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Колегія суддів вважає, що рішення суду відповідає зазначеній нормі процесуального закону.

Забезпечення позову спрямоване насамперед проти несумлінних дій відповідача, який за час розгляду справи може приховати майно, продати, знищити чи знецінити його тощо.

Згідно п.п.1,4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до матеріалів справи за ОСОБА_1 було зареєстроване право власності на вказану частку земельної ділянки, а тому відсутні правові підстави для арешту земельної ділянки площею 0,1 га, кадастровий номер :91:109:0270, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суди апеляційної інстанції при розгляді цивільних справ

мають перевіряти дотримання судами процесуального законодавства

щодо забезпечення позову та у випадках і в порядку, встановлених

ст. 211 ЦПК (1618-15), відповідно до ст. 320 зазначеного Кодексу

реагувати на допущені судами помилки шляхом постановлення окремих

ухвал.

Відповідно до ч. 1ст. Стаття 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні з повідомленням про місце, дату і час судового засідання учасників справи.

Відповідно до ч. 3 ст.153 ЦПК України суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням.

Відповідно до ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неявка цих осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Отже, оскаржувана ухвала постановлена з дотриманням вимог чинного законодавства, а доводи викладені в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 375, 381, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 24 червня 2019 року про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору недійсним та визнання права власності на земельну ділянку залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 24 червня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складений 08 жовтня 2019 року.

Головуючий Д.Р. Гаращенко

Судді Т.О. Невідома

А.А. Пікуль