КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
Справа №753/3580/19 Головуючий у І інстанції Лужецька О.Р.
У Х В А Л А

про повернення апеляційної скарги

03 жовтня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Голуб С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 28 травня 2019 року про відмову в прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ОТП Банк» про захист прав споживачів та визнання договору частково недійсним у справі за позовом Акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В :

Протокольною ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 28 травня 2019 року було відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, ОСОБА_1 подав 12 червня 2019 року апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Разом з тим, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду, враховуючи наступне.

Статтею 353 ЦПК України визначено вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Так, відповідно до ст. 353 ЦПК України ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Відповідно до ст. 260 ЦПК України ухвала, що викладається окремим документом, складається з: 1) вступної частини із зазначенням: а) дати і місця її постановлення; б) найменування суду, прізвища та ініціалів судді (суддів); в) імен (найменувань) учасників справи; 2) описової частини із зазначенням суті клопотання та імені (найменування) особи, яка його заявила, чи іншого питання, що вирішується ухвалою; 3) мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу; 4) резолютивної частини із зазначенням: а) висновків суду; б) строку і порядку набрання ухвалою законної сили та її оскарження.

Як вбачається з матеріалів справи та зі змісту протоколу судового засідання від 28 травня 2019 року, суддею Дарницького районного суду м. Києва в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати, було постановлено ухвалу про відмову в прийнятті зустрічної позовної заяви, однак така ухвала не може бути самостійним предметом оскарження у відповідності до вимог цивільного процесуального законодавства, оскільки була постановлена судом на місці та не була викладена окремим процесуальним документом у відповідності до вимог ст. 260 ЦПК України, що позбавляє суд апеляційної інстанції перевірити обґрунтованість висновків суду першої інстанції під час її постановлення.

Так, у відповідності до ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

На підставі викладеного, суд доходить висновку про наявність достатніх правових підстав для повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 на протокольну ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 28 травня 2019 року про відмову в прийнятті зустрічної позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 353, 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 28 травня 2019 року про відмову в прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ОТП Банк» про захист прав споживачів та визнання договору частково недійсним у справі за позовом Акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Київського

апеляційного суду С.А. Голуб