Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/1151/19
Провадження № 2/553/769/2019
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

03.10.2019м. Полтава

Ленінський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді - Тимчука Р.І.,

при секретарі - Лунич Ю.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Територіальної громади міста Полтави в особі Полтавської міської ради, Виконавчого комітету Подільської районної у м.Полтаві ради,треті особи на стороні відповідачів, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Денисенко Лариса Миколаївна, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач 23 травня 2019 року звернулася до суду з позовом про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її двоюрідна баба, яка склала заповіт на користь позивача та відповідача, остання відмовилася від спадщини, а нотаріус винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з відсутністю у позивача правовстановлюючих документів на нерухоме майно та у зв`язку з відсутністю повної інформації, що підтверджує останнє місце реєстрації (реєстрацію місця проживання) спадкодавця, у зв`язку з чим позивач була змушена звернутися до суду.

Від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі, в якій зазначено, що позов підтримує, просить задовольнити.

Від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд справи без її участі, позов визнає.

Від представника відповідача Територіальної громади м.Полтави в особі виконавчого комітету Полтавської міської ради надійшла заява про розгляд справи без їхньої участі.

Від представника відповідача Виконавчого комітету Подільської районної у м.Полтаві ради надійшла заява про розгляд справи без їхньої участі.

Від третьої особи ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд справи без його участі, при вирішення справи поклався на розсуд суду.

Не з`явилася третя особа: приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Денисенко Лариса Миколаївна, не повідомивши суду про причини своєї неявки, хоча завчасно та належним чином була повідомлена про час та місце судового засідання.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 96 років померла двоюрідна баба позивача громадянка України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 21.04.2018 р. Подільським районним у м. Полтаві ВДРАЦС, актовий запис № 222. (а.с.17)

Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається, зокрема, з 1/2 частки в праві спільної часткової власності на будинок АДРЕСА_1 . Земельна ділянка під будинком не приватизована.

На випадок своєї смерті ОСОБА_4 склала заповіт, посвідчений 6 травня 2016 р. приватний нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Яровим О.Б., зареєстрований в реєстрі за № 298, яким все своє майно, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалося, заповіла позивачу ОСОБА_1 та відповідачу ОСОБА_2 (а.с.6).

Особи, які мають право на обов`язкову частку у спадщині, відсутні.

19 травня 2018 р. позивач прийняла спадщину шляхом подання приватному нотаріусу Полтавського міського нотаріального округу Яровому О.Б. заяви про прийняття спадщини, яка була зареєстрована в Книзі обліку та реєстрації спадкових справ за № 27.

21 травня 2018 р. на підставі заяви позивача нотаріусом була заведена спадкова справа № 62447254 (номер у нотаріуса 14-2018).

21 травня 2018 р. відповідач ОСОБА_2 відмовилася від прийняття спадщини на користь ОСОБА_1 шляхом подання нотаріусу відповідної заяви.

Постановою від 5 грудня 2018 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю у неї правовстановлюючих документів на нерухоме майно та у зв`язку з відсутністю повної інформації, що підтверджує останнє місце реєстрації (реєстрацію місця проживання) спадкодавця. (а.с.19)

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Частиною 1 ст. 1274 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця за заповітом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

З огляду на наявність заповіту та відмову відповідача від прийняття спадщини на користь позивача як іншого спадкоємця за заповітом, ОСОБА_1 має право на спадкування всіх прав та обов`язків, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок її смерті.

Так, спадкодавцеві належала 1/2 частка у праві спільної часткової власності на будинок АДРЕСА_1 з відповідною часткою господарсько-побутових будівель і споруд:

- 1/4 частка - на підставі Свідоцтва про право власності, виданого Третьою Полтавською державною нотаріальною конторою 06.10.1981 року за реєстровим № НОМЕР_2;

- 1/4 частка - на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Третьою Полтавською державною нотаріальною конторою 06.10.1981 року за реєстровим № НОМЕР_3; право власності зареєстровано в Полтавському міжміському бюро технічної інвентаризації 08.10.1981 року в реєстровій книзі 11 за номером запису 95.

Співвласником іншої 1/2 частки у праві спільної часткової власності на будинок є третя особа ОСОБА_3 .

4 березня 2015 р. спадкодавець уклала договір дарування, посвідчений приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Денисенко Л.М., яким належну їй частку подарувала ОСОБА_5 . В той самий день нотаріусом було внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про реєстрацію права власності на 1/2 частку за ОСОБА_5 .

Однак вже у липні 2015 р. спадкодавець звернулася до Ленінського районного суду м. Полтави з позовом до ОСОБА_5 про визнання договору дарування недійсним.

Рішенням Ленінського районного суду м. Полтави від 08.11.2017 р., залишеним без змін постановою апеляційного суду Полтавської області від 15.01.2018 р. та постановою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15.08.2018 р., договір дарування від 4 березня 2015 р. було визнано недійсним. (а.с.24-32)

Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Враховуючи наявність рішення суду про визнання договору дарування недійсним, ОСОБА_5 з дати набрання рішенням суду законної сили не є співвласником будинку, а до Державного реєстру прав мав бути внесений запис про скасування державної реєстрації її права власності, але спадкодавець не встигла звернутися до державного реєстратора прав за проведенням відповідної реєстраційної дії.

У зв`язку з укладенням 4 березня 2015 р. договору дарування, оригінали правовстановлюючих документів на ім`я спадкодавця (дарувальника) залишилися у справах приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Денисенко Л.М., яка посвідчувала відповідний договір (п. 3 Глави 7 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. № 296/5).

Відповідно до пунктів 7.6. та 7.7. Розділу 2 «Порядок вчинення окремих видів нотаріальних дій» Глави І «Основні правила посвідчення правочинів» Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. № 296/5, у разі одержання рішення суду про визнання нотаріально посвідченого договору недійсним або про розірвання такого договору нотаріус проставляє про це відмітку на примірнику договору, який зберігається в матеріалах нотаріальної справи, долучивши до нього копію рішення суду, а також проставляє відмітку в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій і, при можливості, на всіх інших примірниках договору. Документ, що посвідчує право власності та подавався для вчинення нотаріальної дії, повертається відчужувачу майна.

Отже, визнання договору недійсним є підставою для повернення нотаріусом документу, що посвідчує право власності та подавався для вчинення нотаріальної дії, але право отримати такий документ має лише відчужувач, тобто особа, якій належав правовстановлюючий документ. Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України не наділяє нотаріуса правом повертати такі документи спадкоємцю відчужувача.

Спадкодавець за життя не встигла забрати у приватного нотаріуса оригінали своїх правовстановлюючих документів на нерухоме майно, що наразі позбавляє позивача можливості оформити свої спадкові права у позасудовому (нотаріальному) порядку.

Крім документів зі справ приватного нотаріуса Денисенко Л.М., право власності спадкодавця на нерухоме майно підтверджується згаданими вище рішеннями судів, технічним паспортом на домоволодіння.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Підпунктом 1.12 п. 1 глави 10 Порядку встановлено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця відповідно до статті 29 ЦК України.

Частиною 1 ст. 29 ЦК України передбачено, що місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Частиною 1 ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачено, що громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання, а частиною 10 цієї статті встановлено, що реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. У разі якщо особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання за однією з цих адрес за власним вибором. За адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

На час своєї смерті спадкодавець постійно проживала за адресою: АДРЕСА_2 . В цій квартирі було зареєстровано її місце проживання.

Зазначені обставини підтверджуються копією її паспорта серії НОМЕР_1 , виданого 27 квітня 1998 р. Ленінським РВ ПМУ УМВС України в Полтавській області, заповітом від 6 травня 2016 р. та іншими документами.

Однак саме по собі встановлення в судовому порядку місця відкриття спадщини не стане підставою для видачі позивачеві свідоцтва про право на спадщину, оскільки в неї насамперед відсутні оригінали правовстановлюючих документів на ім`я спадкодавця.

Тому ефективним засобом захисту спадкових прав позивача буде саме визнання за ОСОБА_1 права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1218, 1221, 1223, 1274 ЦК України та ст. ст. 12, 76-83, 89, 263-265 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Територіальної громади міста Полтави в особі Полтавської міської ради, Виконавчого комітету Подільської районної у м.Полтаві ради,треті особи на стороні відповідачів, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Денисенко Лариса Миколаївна, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , право власності на 1/2 частку в праві спільної часткової власності на будинок АДРЕСА_1 ) з відповідною частиною господарсько-побутових будівель і споруд, що складається з: житловий будинок літ. «А-1», загальною площею 118,0 кв.м., житловою площею 75,1 кв.м.; господарсько-побутові будівлі та споруди: сарай Б, погріб б1, сарай В, погріб в, вбиральня Г, вбиральня Д, літній душ Е, гараж Ж, гараж З, вбиральня И, огорожа №3, огорожа №4.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі до Апеляційного суду Полтавської області апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Учасник справи якому повне рішення не було вручено в день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиР. І. Тимчук