02.10.2019
Справа № 642/6466/19
Провадження № 2/642/1701/19
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

02 жовтня 2019 року суддя Ленінського районного суду м. Харкова Вікторов В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя, -

В с т а н о в и в:

У вересні 2019 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_4 про розірвання шлюбу та розподіл майна подружжя.

Ухвалою суду від 17 вересня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та розподіл майна подружжя роз`єднано. Виділено в самостійне провадження позовні вимоги ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. В іншій частині позовних вимог ОСОБА_5 до ОСОБА_4 щодо розподілу майна подружжя виділено в самостійне провадження та передано до канцелярії суду для проведення автоматизованого розподілу через автоматизовану систему документообігу суду.

Згідно протоколу розподілу справи позов ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про розподіл майна подружжя передано 17.09.2019 судді Вікторову В.В.

Дана позовна заява про розподіл майна подружжя ухвалою суду від 20 вересня 2019 року залишенню без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Відповідно до вимог п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (ч. 2 ст. 176 ЦПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно Закону України «Про судовий збір» (розміри ставок судового збору з 01.01.2019 року) ставка судового збору за подання фізичною особою позову майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 768,40 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 9605,00 грн.

Позивачем в позовній заяві не визначено ринкової вартості спірного житлового будинку відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Зокрема, не подано звіт про оцінку ринкової вартості житлового будинку.

Так, позивач розрахував вартість нерухомого майна з урахуванням індексу інфляції 651,88% за період володіння нерухомістю згідно офіційних даних Мінфіну, взятих за посиланням з інтернет ресурсу, у розмірі 129 306,92 грн. Крім того, вартість спірних автомобілів також розраховувалась позивачем на підставі середньої ринкової вартості, взятої з інтернет ресурсу, а вартість ноутбука Asus, телевізора Samsung та пральної машинки Indesit позивачем взагалі не зазначено.

У зв`язку з тим, що позивач на момент звернення до суду з даним позовом не надав дійсну вартість спірного майна, а зазначив вартість аналогічних будинків та авто, а також не зазначив вартість всього спірного майна, у зв`язку з чим встановити точну ціну позову не можливо, суд, з урахуваням вимог ч. 2 ст. 176 ЦПК України, попередньо визначає розмір судового збору з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, та встановлює максимульний розмір судового збору у сумі 9 605 грн.

На підставі викладеного, згідно вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а також з урахуваням часткової сплати судового збору за вимогу майнового характеру у розмірі 1489,77 грн., позивачу необхідно надати документ, що підтверджує сплату судового збору, у розмірі (9 605 -1489,77) = 8 115,23 грн.

Крім того, як правовстановлюючий документ права власності на будинок надана копія договору купівлі-продажу від 04.07.2001 р., однак витяг з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно на час звернення до суду не наданий.

На підставі вищевикладеного, вказану позовну заяву було залишено без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків, протягом 5-ти днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення копію ухвали суду від 20.09.2019 ОСОБА_3 отримала 25.09.2019 року, про що міститься підпис у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення. Однак, до цього часу недоліки, зазначені в ухвалі суду не усунула.

Згідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позов вважається неподаним і повертається позивачеві.

У зв`язку з тим, що позивачем не виконані вимоги, вказані в ухвалі суду, позов потрібно визнати неподаним та повернути, що не позбавляє права повторно звернутися з належним чином оформленою позовною заявою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 184, 185 ЦПК України, суддя

У х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя - повернути як неподану.

Повідомити, що згідно з ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://court.gov.ua/sud2024/.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом через Ленінський районний суд м. Харкова, шляхом подачі апеляційної скарги в 15-ти денний строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.В. Вікторов