Пров. №2/766/7406/19
27 вересня 2019 року м. Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області в складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Неменко Ю.М., з участю позивача ОСОБА_1 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
Позивач 23.05.2019 р. звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме будинком АДРЕСА_1 , мотивуючи тим, що йому належить спірний житловий будинок, у якому зареєстрований відповідач, який є сином його дружини та з травня 2012 року у будинку не проживає, комунальні послуги не сплачує, витрат на утримання будинку не несе.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.06.2019 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження, та призначено судове засідання.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20.08.2019 року задоволено клопотання позивача про виклик свідків, розгляд справи відкладено.
В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини не явки суду не відомі, відзив суду не подавав.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_3 суду пояснила, що є сусідкою позивача через 3 будинки, відповідач у будинку позивача не проживає 12-15 років, він одружився та проживав в Білозерському районі, сварок не чула. Вказала, що перешкод позивач чи інші особи у користуванні житловим приміщенням відповідачу не чинили. Щодо наявності чи відсутності речей відповідача у будинку їй нічого не відомо.
Суд, заслухав вступне слово позивача, встановивши обставини справи, перевіривши їх доказами, та допитавши свідка, вважає позов таким, що підлягає задоволенню за наступних підстав.
ОСОБА_1 є власником будинку АДРЕСА_1 , що підтверджено свідоцтвом про право на спадщину за законом від 11.12.1991 р. (арк. справи 6).
Відповідно до довідки №б/н від 19.05.2019 р. виданої головою ОСН №20, за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_4 (дружина), ОСОБА_5 (син), ОСОБА_6 (донька), ОСОБА_7 (зять), ОСОБА_2 (син не проживає за адресою з 2012 року) (арк. справи 8).
За відомостями домової книги за адресою: АДРЕСА_1 , відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за вказаною адресою з 21.04.2000 р. (арк. справи 9).
Відсутність речей відповідача та його не проживання за вказаною адресою підтвердила допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 . У суду не має сумнівів щодо достовірності та правдивості фактів, повідомлених свідком. Дані про її заінтересованість в результаті розгляду справи відсутні, її показання об`єктивно підтверджуються і не суперечать іншим представленим суду доказам.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Частиною 1 ст. 317 ЦК України передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Згідно зі ст. 319 ЦК України, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно вселення членів сім`ї у житлове приміщення, яке належить громадянину на праві власності є результатом реалізації права власника й у них виникає право на користування чужим майном, тобто сервітутне право.
У відповідності до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
В судовому засіданні достовірно встановлено, що відповідач мав об`єктивну можливість користуватися спірним житловим приміщенням, перешкод йому позивач не чинив, майно та речі відповідача в будинку відсутні, поважних причин для його відсутності у спірному житловому приміщенні не існувало.
Відсутність відповідача за місцем мешкання понад один рік, без поважних причин та відсутність іншої домовленості між власником житлового приміщення та відповідачем, дають суду підстави зробити висновок, що відповідач, не мешкаючи в спірному будинку з 2012 року, без поважних причин, втратив право користування житловим приміщенням, в зв`язку з чим підлягає визнанню таким в судовому порядку.
Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.
Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися.
Рішення в повному обсязі складене 01 жовтня 2019 року.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 316, 317, 319 ЦК України, ст.ст. 12, 76, 81, 90, 235, 258, 263-265, 268, 273, 279, 280-283, 352, 354 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити в повному обсязі.

Визнати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) таким, що втратив право користування житловим приміщенням будинку АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Згідно загального порядку оскарження, рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяО. В. Ус