Постанова

Іменем України

25 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 375/557/16-ц

провадження № 61-14176св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М., Курило В. П. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - публічне акціонерне товариство «Київобленерго»,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 11 серпня 2016 року у складі судді Нечепоренка Л. М. та ухвалу апеляційного суду Київської області від 24 листопада 2016 року у складі колегії суддів: Коцюрби О. П., Сержанюка А. С., Журби С .О.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до публічного акціонерного товариства «Київобленерго» (далі - ПАТ «Київобленерго») про визнання незаконним та скасування рішення комісії по розгляду акта про порушення Правил користування електроенергією, визнання договору користування електричною енергією частково недійсним.

Позов мотивовано тим, що 29 березня 2016 року ОСОБА_1 приїхала до належного їй на підставі договору довічного утримання, укладеного 18 червня 2004 року з ОСОБА_2 , житлового будинку по АДРЕСА_1 та виявила відключення електропостачання до будинку. В цей же день отримала рекомендованим листом акт про порушення від 22 березня 2016 року, складений на споживача ОСОБА_2 в присутності її чоловіка - ОСОБА_3 з якого вбачалося, що 22 березня 2016 було проведено обстеження домоволодіння та виявлене самовільне підключення електропроводки до електричної мережі електропостачальника з порушенням схеми обліку.

Чоловік ОСОБА_4 підтвердив обстеження домоволодіння працівниками відповідача. Позивач звернулася до відповідача і просила провести повторне обстеження та укласти договір на постачання електроенергії, так як будинок був відключений від електромережі. 28 квітня 2016 року вона надала необхідні документи і 29 квітня 2016 року з відповідачем був підписаний договір на постачання електроенергії. Пізніше виявила в договорі пункт, що сторони погодили графік погашення заборгованості у розмірі 116 116,14 грн. Підпис поставив її чоловік - ОСОБА_4 Вважає, що рішення комісії Рокитнянського РП від 28 квітня 2016 року, яким стягнуто з неї 116 116,14 грн є незаконним, а також є незаконним договір про користування електроенергією від 29 квітня 2016 року.

З урахуванням викладеного просила суд: визнати незаконним та скасувати рішення комісії Рокитнянського РП від 28 квітня 2016 року по розгляду акту від 22 березня 2016 року № К 031249 про порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН); визнати недійсним договір від 29 квітня 2016 року № 200101449 про користування електричною енергією, укладений між ОСОБА_1 та ПАТ «Київобленерго» в особі Рокитнянського районного підрозділу; стягнути з відповідача судовий збір.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 11 серпня 2016 року ОСОБА_1 у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду мотивовано тим, що в судовому засіданні було встановлено порушення позивачкою ПКЕЕН у зв`язку з чим відповідачу спричинено матеріальну шкоду, а тому оскаржуване рішення комісії Рокитнянського РП від 28 квітня 2016 року відповідає закону.

Крім того, суд встановив відсутність передбачених законом підстав для визнання недійсним пункту 18 договору про користування електричною енергією від 29 квітня 2016 року № 200101449, укладеного між ОСОБА_1 та ПАТ «Київобленерго», так як згідно з наданих розрахунків відповідачу спричинена матеріальна шкода на вказану у договорі суму і позивачка повинна її відшкодувати.

Короткий зміст рішення апеляційного суду

Ухвалою апеляційного суду Київської області від 24 листопада 2016 року рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 11 серпня 2016 року залишено без змін.

Апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У грудні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ із касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 11 серпня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Київської області від 24 листопада 2016 року, справу передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що суди не надали належної правової оцінки доказам у справі, зокрема не дослідили акт про порушення від 22 березня 2016 року № К 031249, не взяли до уваги покази самих працівників Рокитнянського РП ПАТ «Київобленерго» та чоловіка ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , який був присутній при обстежені та складанні акту про порушення ПКЕЕН.

Крім того, акт про порушення складений за відсутності споживача, що є порушенням вимог абзацу другого пункту 4.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, що затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року.

Щодо визнання недійсним пункту 18 договору про користування електричною енергією від 29 квітня 2016 року № 200101449, укладеного між ОСОБА_1 та ПАТ «Київобленерго», то позивач зазначає, що на час звернення ОСОБА_1 до суду вказана у договорі сума заборгованості у розмірі 116 116,14 грн не є узгодженою та оскаржується, а тому вказаний пункт договору є недійсним з підстав, передбачених статтями 203, 215 ЦК України.

У лютому 2017 року ПАТ «Київобленерго» подало до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ заперечення на касаційну скаргу в якому зазначило, що судами попередніх інстанцій повно та всебічно розглянуто справу, досліджено всі наявні в матеріалах справи докази, постановлено законне і обґрунтоване рішення.

Рух касаційної скарги:

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 08 червня 2017 року справу № 375/557/16-ц призначено до судового розгляду.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII Перехідних положень ЦПК України у редакції Закону України № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Статтею 388 ЦПК України встановлено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У березні 2018 року матеріали цивільної справи № 375/557/16-ц передано до Верховного Суду.

Розпорядженням від 07 червня 2019 року № 636/0/226-19 за касаційним провадженням № 61-14176св18 призначено повторний автоматизований розподіл даної судової справи.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 червня 2019 року справу призначено судді-доповідачу Курило В. П.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Судами встановлено, що 22 березня 2016 року за адресою: АДРЕСА_1 при проведенні планової перевірки Рокитнянським РП ПАТ «Київобленерго» на предмет безоблікового споживання електричної енергії було виявлено факт порушення ПКЕЕН, що проявилося у вигляді самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку шляхом приєднання безоблікового кабелю на другому поверсі житлового будинку прихованим способом, про що був складений акт № К 0312249 та нараховано суму збитків недоврахованої електричної енергії, яка склала 116 116,14 грн.

Згідно з протоколом засідання комісії по розгляду акта від 22 березня 2016 року № К031249 про порушення ПКЕЕН у споживача, складеним 28 квітня 2016 року, було вирішено, що збитки підлягають розрахунку згідно з пунктом 53 ПКЕЕн, пункту 3.1.5 Методики.

Згідно з пунктом 8 протоколу величину розрахунку добового споживання визначено по формулі, відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 по перерізу провідників, сума матеріального збитку становить 116 116,21 грн.

29 квітня 2016 року між ОСОБА_1 та ПАТ «Київобленерго» в особі Рокитнянського РП укладено договір про користування електричною енергією.

Згідно з пунктом 18 договору про користування електричною енергією від 29 квітня 2016 року № 200101449 у разі заборгованості, що існує на час укладання договору, сторони погоджують графік її погашення за умови обов`язкової оплати поточних платежів. Заборгованість споживача станом на 29 квітня 2016 року становить 116 116,14 грн.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку про те, що касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

За змістом статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Таким правопорушенням, зокрема, є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктами 42, 48 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору. Споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до пункту 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення такого порушення ПКЕЕН як самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Вартість не облікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури.

Розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; за кількістю днів (у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до усунення порушення).

Відповідно до положень статті 57 ЦПК України (у редакції, чинній на час розгляду справи) , доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Відповідно до статті 60 ЦПК України (у редакції, чинній на час розгляду справи), кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, з висновком якого погодився і апеляційний суд, враховуючи вказані норми матеріального права, встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, дійшов обґрунтованого висновку щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог.

Судом встановлено, що у зв`язку із необлікованим використанням позивачем електричної енергії, постачальником якої є ПАТ «Київобленерго» в особі Рокитнянського РП, про що свідчить складений працівниками енергопостачальника акт про порушення ПКЕЕН від 22 березня 2016 року № К 031249, який був підписаний представниками енергопостачальника, представник власника від підпису відмовився, відповідачу завдано шкоди у розмірі 116 116,14 грн. Правильність розрахунку нарахованих збитків відповідачем не спростовано.

Доводи касаційної скарги відповідача про відсутність вини у завданні збитків спростовуються матеріалами справи, з яких вбачається, що при огляді приміщення відповідача було виявлено, що споживач здійснив самовільне підключення електропроводки, електроустановок до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача з порушенням схеми обліку, шляхом приєднання без облікового кабелю на другому поверсі житлового будинку, за будівельним конструкціями. Електроенергія, що споживалася, через дане без облікове відгалуження не враховувалась лічильником, що було доведено споживачу на електрообігрівачу в підсобному приміщенні, а тому суд касаційної інстанції погоджується із висновком судів попередніх інстанції про те, що споживачем було здійснено самовільне підключення поза приладу обліку електроенергії прихованим способом, у зв`язку із чим наявні підстави для стягнення з нього збитків за порушення ПКЕЕН, розмір яких вказаний у пункті 18 Типового договору про користування електричною енергією від 29 квітня 2016 року № 200101449.

Таким чином, доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржені судові рішення постановлено без додержання норм матеріального і процесуального права та зводяться до переоцінки доказів у справі, що відповідно до положень статті 400 ЦПК України, знаходиться поза межами повноважень Верховного Суду.

Статтею 410 ЦПК України визначено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судом повно та всебічно з`ясовано дійсні обставини справи, надано належну оцінку зібраним у ній доказам, постановлено законне і обґрунтоване рішення, подану касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Керуючись статтями 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 11 серпня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Київської області від 24 листопада 2016 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийМ. Є. Червинська
Судді: А. Ю. Зайцев
Є. В. Коротенко
В. М. Коротун
В. П. Курило