КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/520/275/19
УХВАЛА

02.10.2019 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Петренка В.С.

за участю секретаря Шевчук В.О., Швець А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Одесі цивільну справу за позовом

ОСОБА_1

до ОСОБА_2 ,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3

про надання додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

12.12.2018року ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить суд встановити їй - ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю три місяці, починаючи з дня набрання законної сили рішенням суду, для прийняття спадщини ОСОБА_4 , а також стягнути з ОСОБА_2 судові витрати.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 14.12.2018 року позовну заяву ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання додаткового строку для прийняття спадщини було залишено без руху. Повідомлено ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_1 про необхідність виправити недоліки позову протягом 10 (десяти) днів з дня отримання цієї ухвали, а саме: сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру, відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.; зазначити докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Роз`яснено ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута зі всіма

26.12.2018 року від позивача до канцелярії суду надійшло клопотання про усунення недоліків разом з оригіналом квитанції про сплату судового збору у розмірі 704,80грн.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 14.01.2019року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявоюОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 04 лютого 2019року.

У підготовчому засіданні 04.02.2019 року судом було залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 .

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 04.02.2019 року було задоволено клопотання адвоката Подорожного Андрія Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про витребування доказів. Витребувано у приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Саганович Олени Юріївни належним чином завірену копію матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У підготовчому засіданні 14.03.2019 року за клопотанням представника позивача було відкладено підготовче засідання на 10.04.2019 року.

У підготовче засідання 10.04.2019 року позивач або її представник не з`явились, про час та місце підготовчого засідання повідомлені належним чином, що підтверджується присутністю представника позивача у підготовчому засіданні 14.03.2019 року та його підписом на довідковому листі (а.с. 79-81), однак 10.04.2019 року представник позивача надав до канцелярії суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням в іншому судовому засіданні.

У підготовчому засіданні 10.04.2019 року у задоволенні клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи було відмовлено, неявку представника позивача у підготовче зсідання визнано неповажною, відкладено підготовче засідання на 23.05.2019 року.

Крім того, ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 10.04.2019 року було задоволено заяву представника третьої особи адвоката Попова Максима Миколайовича про витребування доказів. Витребувано з Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України інформацію стосовно перетинання Державного кордону України за період з 29 листопада 2016 року по 12 листопада 2018 року включно наступною фізичною особою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянка Російської Федерації, паспорт НОМЕР_1 , орган видачі ФМС 69001, виданий 15.12.2011 року та дійсний до 15.12.2021 року, РНОКПП НОМЕР_2 .

У підготовче засідання 23.05.2019 року представник позивача не з`явився, 22.05.2019 року надав до канцелярії суду заяву про відкладення підготовчого засідання у зв`язку з перебуванням у судовому засіданні у Господарському суді Київської області.

У підготовчому засіданні 23.05.2019 року причини неявки представника позивача було визнано поважними, відкладено підготовче засідання на 13.06.2019 року.

У підготовчому засіданні 13.06.2019 року за клопотанням представника позивача було оголошено перерву до 24.06.2019 року для можливості врегулювання спору мирним шляхом.

Згідно довідки секретаря судового засідання від 24.06.2019року у зв`язку із знаходженням судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. на семінарі, підготовче засідання призначено на 29.08.2019 року.

У підготовче засідання 29.08.2019 року представник позивача не з`явився, 20.08.2019 року надіслав на електрону адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням у щорічній відпустці за межами території України.

У підготовчому засіданні 29.08.2019 року причини неявки представника позивача було визнано неповажними, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 26.09.2019 року.

У судове засідання 26.09.2019 року представник позивача не з`явився, надіслав на електронну адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні в Господарському суді Одеської області, у зв`язку з чим, у судовому засіданні було оголошено перерву до 02.10.2019 року.

У судове засідання 02.10.2019 року представник позивача також не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, за допомогою телефонограми, 02.10.2019 року знову надіслав на електронну адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні в Очаківському міськрайонному суді Миколаївської області.

Судом було відмовлено у задоволенні зазначеного клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Відповідно до ч. 1 та ч.2 ст. 210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Як вбачається, з матеріалів справи, провадження у справі було відкрито у січні 2019 року, тобто справа перебуває в провадженні суду вже вісім місяців, при цьому, підготовче провадження було закрито у серпні 2019 року, представник позивача був присутнім лише у трьох підготовчих засіданнях та жодного разу не був присутнім у судових засіданнях, про час та місце яких він повідомлений належним чином, завчасно, відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України.

Неприбуття у підготовчі та судові засідання належним чином повідомленого представника позивача, розцінюється судом як намір затягування розгляду справи та свідчить про втрату інтересу позивача та його представника до справи.

У відповідності до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, може вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа.

Статтею 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

При цьому суд зазначає, що необґрунтоване затягування розгляду справи суперечить вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі „Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Приймаючи до уваги неприбуття у підготовчі та судові засідання належним чином повідомленого представника позивача, з урахуванням положень ч. 3 ст. 189 ЦПК України та ч. 1 та ч.2 ст. 210 ЦПК України, суд позбавлений процесуальної можливості відкладати судові засідання, а тому у задоволенні клопотання представника позивача було відмовлено.

Крім того, суд звертає увагу на те, що це вже п`яте клопотання про відкладення розгляду справи, чотири з яких були мотивовані зайнятістю в інших судових засіданнях.

Разом з тим, суд не вважає, що участь в інших судових засіданнях є поважною причиною неявки в судове засідання.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що представник позивача жодного разу не з`явився в судові засідання, про час та місце яких повідомлений належним чином, клопотання про розгляд справи за його відсутності не надав, та, з урахуванням відсутності у суду доказів поважності неприбуття у судові засідання представника позивача, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини, підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду через Київський районний суд м. Одеси протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 03.10.2019 року.

Суддя Петренко В. С.