справа № 520/352/19
провадження № 2/520/2275/19
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

та встановлення строку вчинення процесуальних дій учасниками справи

05.03.2019 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Літвінова І.А ., ознайомившись з заявою позивача ОСОБА_1 , поданою на виконання ухвали суду від 19.02.2019 року у цивільній справі № 520/352/19 про усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 (ІНН НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (), Прокуратури Одеської області (), третя особа - «ГУ ДКСУ в Одеській області» () про відшкодування моральної шкоди, завданої бездіяльністю органів державної влади,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді від 19.02.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, Прокуратури Одеської області, третя особа - «ГУ ДКСУ в Одеській області» про відшкодування моральної шкоди, завданої бездіяльністю органів державної влади залишено без руху із встановленням позивачу десятиденного строку усунення недоліків.

01.03.2019 року через канцелярію суду позивач ОСОБА_1 надав заяву про виконання ухвали від 19.02.2019 року (вхід. № 9561). Строки виконання ухвали позивачем не порушені. Підстави для залишення заяви без розгляду відсутні.

При ознайомлені із заявою встановлено, що позивач вимоги ухвали в цілому виконав. В певній частині надав пояснення, виходячи з власного розуміння норм діючого законодавства.

Згідно з частиною четвертою статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Крім того, позивач не виправив адресу місцезнаходження відповідача ГУНП в Одеській області, зауваживши, що посилання суду на місцезнаходження відповідача ГУНП в Одеській області за адресою: м. Одеса, вул. Академіка Філатова, 15 -а, є невірним. У зв`язку із наведеним суд зазначає, що при відпрацюванні матеріалів справи суд користується офіційними джерелами, і в даному випадку інформація одержувалася з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (копія витягу додається).

Незважаючи на неповне усунення недоліків позовної заяви, при вирішенні питання щодо відкриття провадження у цивільній справі № 520/352/19, суд виходить з наступного.

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.

У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Відповідно до статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Конституція України, як Закон прямої дії, має найвищу юридичну силу, а офіційне тлумачення конституційних положень здійснюється Конституційним Судом України, який у цілій низці своїх рішень висловив правову позицію щодо доступу до правосуддя, згідно з чим кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку; суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що її права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод; відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке, згідно зі ст. 64 Конституції України, не може бути обмежене (пункти 1,2 резолютивної частини Рішення від 25 грудня 1997 року № 9-зп, абзац 7 пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012).

Крім цього, у низці рішень Європейського Суду з прав людини закріплено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, лише якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті справи.

У справі «Bellet v. France» Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Зважаючи на наведене, суд забезпечує позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_3 можливість захистити своє право в суді та відкриває провадження у справі. Суд зазначає, що інакший підхід міг би трактуватись, як вияв надмірного формалізму та розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Положеннями статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Отже, з метою уникнення надмірного формалізму при тлумаченні правових норм, дотримання принципу верховенства права, забезпечення реального гарантування передбаченого Конвенцією права на судовий захист, створення рівних умов доступу до правосуддя, що передбачає здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права, суд приймає рішення про відкриття провадження у цивільній справі № 520/352/19 за позовною заявою ОСОБА_1

Провадження у цивільній справі № 520/95/19 підлягає відкриттю із визначенням, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Згідно з частиною першою статті 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Предметом позову ОСОБА_1 є відшкодування моральної шкоди, завданої бездіяльністю органів державної влади.

За суб`єктним складом та предметом позову цивільна справа № 520/352/19 підлягає розгляду місцевим загальним судом в порядку позовного провадження.

Враховуючи, що справа у спорі між ОСОБА_1 та Головним управлінням Національної поліції в Одеській області, Прокуратурою Одеської області про відшкодування моральної шкоди, завданою бездіяльністю органів державної влади не відноситься до справ, які відповідно до частини четвертої статті 274 ЦПК України не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного провадження, суддя доходить висновку про доцільність розгляду цієї справи у порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи, з урахуванням особливостей розгляду справи, встановлених статтею 279 ЦПК України.

У своїй заяві позивач ОСОБА_1 також просив суд розгляд справи за його позовом провести в порядку спрощеного позовного провадження.

За приписами частини другої статті 279 ЦПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 3, 11, 19, 30, 187, 191, 274, 277, 279, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 (ІНН: НОМЕР_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (; місцезнаходження: м. Одеса, вул. Академіка Філатова, 15-А), Прокуратури Одеської області (; місцезнаходження: м. Одеса, вул. Пушкінська, 3, п/і 65026), третя особа - ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОЇ КАЗНАЧЕЙСЬКОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ В ОДЕСЬКІЙ ОБЛАСТІ (; місцезнаходження: м. Одеса, вул. Садова, 1-А, п/і 65023) про відшкодування моральної шкоди, завданої бездіяльністю органів державної влади.

Відкрити провадження у цивільній справі № 520/352/19.

Розгляд справи провести в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи.

Попередити учасників справи, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, якими є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву (ч.ч. 1, 2 ст. 174 ЦПК).

Положеннями статей 178-181 ЦПК України врегульовано підстави, час, черговість та вимоги щодо подання заяв по суті, зокрема відзиву (ст. 178 ЦПК), відповіді на відзив (ст. 179 ЦПК), заперечення (ст. 180 ЦПК) та пояснення третьої особи щодо позову або відзиву (ст. 181 ЦПК).

Цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача (ст. 9 ЦПК).

Роз`яснити учасникам справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд.

Вимоги щодо подання письмових доказів містяться у статтях 83, 95 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст.ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

За правилами абзацу 2 частини восьмої статті 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Учасники судового процесу зобов`язанні повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження).

Учасники судового процесу повинні добросовісно виконувати процесуальні обов`язки, що встановлені чинним ЦПК України та/або покладені на них судом, не зловживати правами та запобігати створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства з метою недопущення застосування до них судом заходів процесуального примусу, що визначені в статтях 143-148 ЦПК України.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня одержання копії цієї ухвали для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) до суду відзиву - надіслати (надати) позивачу копії відзиву та доданих до нього документів, а докази такого направлення надати суду.

Роз`яснити, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз`яснити відповідачу, що у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Роз`яснити відповідачу його право протягом п`яти днів із дня вручення цієї ухвали подати до суду заперечення (при наявності) проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Роз`яснити відповідачу його право протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення цієї ухвали подати до суду клопотання (у разі необхідності) про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Встановити позивачу строк для подання до суду відповіді на відзив - п`ятнадцять днів з дня одержання позивачем відзиву відповідача на позов; клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін (в разі необхідності) - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Встановити відповідачу строк для подання до суду заперечень на відповідь позивача - п`ятнадцяти днів з дня одержання відповідачем відповіді позивача на відзив.

Роз`яснити учасникам справи, що у відповідності до статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Встановити строк вчинення процесуальних дій учасниками справи - з 05 березня 2019 року по 05 квітня 2019 року.

При наявності процесуальних умов, розгляд цивільної справи № 520/95/19 по суті в порядку спрощеного провадження за наявними у справі матеріалами розпочати з 08 квітня 2019 року без проведення судового засідання та без виклику сторін.

Роз`яснити сторонам, що позивач має право відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), а відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Ухвалу про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи протягом двох днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали в апеляційному порядку лише у випадку порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З текстом ухвали можна ознайомитись за веб-адресою: www.reyestr.court.gov.ua.

Отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи можуть на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Веб-адреса сторінки:https://court.gov.ua/fair/sud1512/.

Суддя Літвінова І. А.