Ухвала

25 лютого 2019 року

м. Київ

справа №201/8311/16-ц

провадження №61-37597св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Висоцької В. С. (суддя-доповідач), Сімоненко В. М., Фаловської І. М.

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа - Дніпропетровська міська рада, про усунення перешкод в користуванні майном і визнання особи такою, що втратила право користування приміщенням; за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4, третя особа - Дніпропетровська міська рада, про визнання права власності і зобов'язання вчинити певні дії, за касаційною скаргою ОСОБА_5 на постанову апеляційного суду Дніпропетровської області від 03 травня 2018 року,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2016 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_5, третя особа - Дніпропетровська міська рада, про усунення перешкод в користуванні майном і визнання особи такою, що втратила право користування приміщенням.

ОСОБА_5 пред'явила зустрічний позов до ОСОБА_4, третя особа - Дніпропетровська міська рада, про визнання права власності і зобов'язання вчинити певні дії.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 01 липня 2016 року відмовлено ОСОБА_4 у задоволенні позову.

Визнано за ОСОБА_5 право власності на нерухоме майно, а саме: поз. № 22 площею 18,9 кв. м та поз. № 23 площею 24, 4 кв. м, що розташовані у приміщенні № ХVII, що знаходиться у підвалі будинку АДРЕСА_1 за набувальною давністю.

Зобов'язано органи юстиції, органи державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державних реєстраторів прав на нерухоме майно та/або нотаріусів зареєструвати право власності ОСОБА_5 на наведене нерухоме майно.

Прокуратура Дніпропетровської області оскаржила рішення місцевого суду в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_5

Постановою апеляційного суду Дніпропетровської області від 03 травня 2018 року рішення суду першої інстанції в частині задоволення зустрічного позову ОСОБА_5 скасовано, у цій частині ухвалено нове рішення, яким вимоги залишені без задоволення.

У касаційній скарзі, поданій у червні 2018 року, ОСОБА_5 просить скасувати постанову апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Прокуратура Дніпропетровської області надіслала відзив на касаційну скаргу, у якому заявила клопотання про розгляд справи за участю Генеральної прокуратури України.

Згідно із статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачили відповідні юридичні норми (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Жук проти України» від 21 жовтня 2010 року).

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Аналіз вищевказаних положень закону свідчить про те, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень.

Колегія суддів не вбачає необхідності виклику учасників справи для надання пояснень в даній справі, і така необхідність відсутня, а відтак, заявлені клопотання щодо розгляду справи за участю Генеральної прокуратури України задоволенню не підлягають.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п'ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п'яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34,частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа - Дніпропетровська міська рада, про усунення перешкод в користуванні майном і визнання особи такою, що втратила право користування приміщенням; за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4, третя особа - Дніпропетровська міська рада, про визнання права власності і зобов'язання вчинити певні дії, призначити до розгляду в складі колегії з п'яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Відмовити Прокуратурі Дніпропетровської області в задоволенні клопотання про розгляд справи за участю Генеральної прокуратури України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. С. Висоцька

В. М. Сімоненко

І. М. Фаловська