Справа № 527/1525/19
провадження 2/527/648/19
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

26 вересня 2019 року м. Глобине

Глобинський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - Олефір А.О.,

за участю секретаря

судових засідань - Волик Л.І.,

позивача - ОСОБА_1 та її представника - Грущенка С.Г. , відповідача - ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , який подано представником - адвокатом Грущенком Сергієм Григоровичем до ОСОБА_3 про захист честі, гідності, у зв`язку з поширенням недостовірної інформації та спростування недостовірної інформації,-

В С Т А Н О В И В:

18 липня 2019 року представник позивача звернувся до суду в інтересах позивача з позовом про захист честі та гідності, у зв`язку з поширенням недостовірної інформації та спростування недостовірної інформації.

В своєму позові представник позивача зазначив, що відповідач протягом останніх років перебуває з позивачем у неприязних відносинах. 04.06.2018 року бабуся позивача ОСОБА_4 прийшла разом з донькою позивача ОСОБА_5 на дитячий майданчик в с. Пронозівка Глобинського району, де була відповідач з онуком. Граючись на дитячому майданчику з іншими дітьми, ОСОБА_5 збила дочку позивача, внаслідок чого остання впала та отримала тілесні ушкодження. Після цих подій відповідач розказує жителям с. Пронозівка, що позивач «вибиває» грошові кошти у батьків ОСОБА_5 , хоча позивач після вищезгаданої події навіть не зверталася до батьків ОСОБА_5 з приводу матеріального відшкодування лікування. В такий спосіб відповідачем було поширено недостовірну інформацію про позивача, яка не відповідає дійсності, є видуманою, а її поширення носить негативний характер та ганьбить її честь та гідність та є принизливою.

Посилаючись на викладене, представник позивача просив суд, визнати недостовірною та такою, що порушує права ОСОБА_1 на повагу до її гідності та честі, наступну інформацію, розповсюджену ОСОБА_3 після 04.06.2018 року жителям с. Пронозівка Глобинського району: « ОСОБА_1 «вибиває» грошові кошти у батьків ОСОБА_5 , за те, що ОСОБА_5 04.06.2018 року збила на дитячому майданчику ОСОБА_5 ». Зобов`язати відповідача спростувати поширену відносно ОСОБА_1 недостовірну інформацію, шляхом озвучення ОСОБА_3 у Пронозівській сільській раді Глобинського району Полтавської області, наступного тексту спростування: «після 04.06.2018 р. мною, ОСОБА_3 , жителям с. Пронозівка Глобинського району озвучувались недостовірні та неправдиві відомості відносно ОСОБА_1 , а саме те, що ОСОБА_1 «вибиває» грошові кошти у батьків ОСОБА_5 , за те, що ОСОБА_5 04.06.2018 року збила на дитячому майданчику ОСОБА_5 ».

В судовому засіданні позивач та її представник свої позовні вимоги підтримали із наведених в позові підстав.

Відповідач в судовому засіданні заперечувала проти позову, посилаючись на те, що вона ніколи не поширювала стосовно позивача ніяку інформацію серед жителів с. Пронозівка Глобинського району.

Вислухавши пояснення позивача та її представника, відповідача, свідків, дослідивши матеріали справи, всебічно, повно, об`єктивно оцінивши надані докази та давши їм належну оцінку, суд встановив наступне.

Згідно з вимогами ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до ст. 34 Конституції України, кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Кожен має право вільно збирати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб і на свій вибір.

Статтею 297 Цивільного кодексу України встановлено, що кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

Відповідно до ч. 1 ст. 277 Цивільного кодексу України, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Згідно ч. 7 ст. 277 Цивільного кодексу України, спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» у п. 4 своєї постанови від 27 лютого 2009 року № 1, чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб - підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

У відповідності до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ за № 1 від 27.02.2009 р. «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» позови про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред`явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права, а також інші заінтересовані особи (зокрема, члени її сім`ї, родичі), якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує їхні особисті немайнові права.

В п. 15 Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року № 1, зазначено, що при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобі телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі .

Поширенням інформації також є вивішування (демонстрація) в громадських місцях плакатів, гасел, інших творів, а також розповсюдження серед людей листівок, що за своїм змістом або формою порочать гідність, честь фізичної особи або ділової репутації фізичної та юридичної особи.

У відповідності до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В судовому засіданні в обґрунтування позовних вимог за клопотанням позивача було допитано свідків.

Свідок ОСОБА_4 пояснила суду, що ОСОБА_3 розповідала людям с. Пронозівка, про те, що ОСОБА_1 ходила і «вибивала» гроші у батьків ОСОБА_5 , при цьому пояснила, що від кого саме чула не може вказати.

Свідок ОСОБА_10 пояснила суду, що особисто вона не чула щоб ОСОБА_3 щось розповідала про ОСОБА_1 .

Аналогічні пояснення надані свідком ОСОБА_10 надав в ході судового розгляду свідок ОСОБА_11 , допитаний за клопотанням відповідача.

Отже за таких обставин, судом встановлено, що позовні вимоги позивача доводяться виключно її поясненнями, які заперечує відповідач, та які спростовуються допитаними в ході судового розгляду поясненнями свідків.

Інших будь-яких належних та допустимих доказів позивачем суду не надано.

Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Приймаючи до уваги те, що судом встановлено, що позивачем та її представником не надано суду жодного належного та допустимого доказу, що відповідачем було порушено особисті немайнові права позивача внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, тому суд дійшов висновку, що позов до задоволення не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 277, 280, 297, 299 Цивільного кодексу України, ст.ст. 12,13, 76-81, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 , який подано представником - адвокатом Грущенком Сергієм Григоровичем до ОСОБА_3 про захист честі, гідності, у зв`язку з поширенням недостовірної інформації та спростування недостовірної інформації - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Полтавського апеляційного суду через Глобинський районний суд Полтавської області. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ).

Відповідач: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , рнокпп: невідомий).

Повний текст рішення складено 30 вересня 2019 року.

Суддя А. О. Олефір