справа №619/3552/19
провадження №2/619/1351/19
Ухвала
01 жовтня 2019 року
Дергачівський районний суд Харківської області, суддя Нечипоренко І.М.
ім`я (найменування) сторін:
відповідачі: Солоницівська селищна рада Дергачівського району Харківської області.
Питання, що вирішується ухвалою.
Ухвалою судді Дергачівського районного суду Харківської області від 10 вересня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до Солоницівської селищної ради Дергачівського району Харківської області про визнання свідоцтва про право на спадщину частково недійсним та визнання права власності на ј частину житлового будинку з надвірними будівлями в порядку спадкування за законом залишено без руху та позивачу запропоновано виправити недоліки указані в ухвалі суду, а саме: згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Як роз`яснено в п.7 Постанови Пленуму ВСУ від 12.06.2009 N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК (в редакції до 15.12.2017). У зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину. Як передбачено ч. ч. 2, 4 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.Частиною 5 ст. 177 ЦПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Так, позивач зазначає про перебування у шлюбі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , при цьому, не зазначає про відповідні докази на підтвердження даної обставини не надає їх. Крім того, позивач посилається на факт смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , при цьому не зазначає про відповідні докази на підтвердження даної обставини не надає їх. Крім того, по тексту позовної заяви зазначено прізвище як «Букрє ОСОБА_4 , тоді як у свідоцтві про смерть прізвище зазначено як «Букрє ОСОБА_5 » а у свідоцтві про шлюб значиться «Букр ОСОБА_6 » ОСОБА_7 , що унеможливлює ідентифікацію особи. Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.Так, позивачем у позовних вимогах не зазначено спадкодавця, після смерті якого здійснюється спадкоємство.Відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Згідно роз`яснень, які містяться в п. 23 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Таким чином, в порушення ч. 1 ст. 1297 ЦК України, п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивач не надає доказів на підтвердження звернення до нотаріуса для оформлення спадкових прав та наслідків такого звернення та не зазначає причини, з яких доказ не може бути подано.
Згідно повідомлення про вручення поштового відправлення, позивачем копія ухвали отримана 20.09.2019, однак, недоліки позовної заяви не виправлені, у зв`язку з чим, позовна заява підлягає поверненню позивачу.
Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Відповідно до ч. ч. 5, 6 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.
Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя
постановив:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Солоницівської селищної ради Дергачівського району Харківської області про визнання свідоцтва про право на спадщину частково недійсним та визнання права власності на ј частину житлового будинку з надвірними будівлями в порядку спадкування за законом визнати неподаною та повернути позивачу.
Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду відповідно до пп.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України через Дергачівський районний суд Харківської області.
Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Суддя І. М. Нечипоренко