КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2019 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Чобіток А.О.

суддів - Немировської О.В., Ящук Т.І.

секретар - Зиль Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Києва апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 червня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

у с т а н о в и в:

У вересні 2018 року позивач пред`явив позов до відповідача, Київської міської ради, уякому просив суд: визнати поважними причини пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 і встановити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 . Свої позовні вимоги обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його троюрідна тітка ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина. У березні 2018року він звернувся до Першої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Постановою державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори Мотицьким І.Л. йомубуло відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме: видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки нимне було надано документів, які підтверджують факт родинних відносин зі спадкодавцем та пропущено встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини він пропустив з поважних причин, оскільки йому не було відомо про смерть тітки, про зазначений факт він дізнався лише на початку січня 2018 року, а також значний час зайняла процедура легалізації документів про смерть, оскільки на час смерті спадкодавець проживала у Канаді.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 26 червня 2019 року позов залишено без задоволення.

В апеляційній скарзі позивач просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове про задоволення позову. Зазначає, що судом безпідставно не враховано поважність причин, за яких він не мав інформації про смерть своєї тітки ОСОБА_2 за кордоном, а після того як ця інформація було йому надана, для її легалізації потрібний був певний час.

При розгляді даної справи судом першої інстанції установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ( а.с.10).

З наявних документів у матеріалах справи вбачається, що ОСОБА_2 є троюрідною тіткою позивача.

Постановою державного нотаріуса Першої Київської державної нотаріальної контори Мотицьким І.Л. позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку із тим, що він у встановлений законом строк спадщину не прийняв та не надав документів, що підтверджують факт родинних відносин ( а.с.35,36).

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відмовляючи в задоволенні позову ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини, не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку (постанова Верховного Суду України №6-85цс12 від 26.09.2012 року, постанови Верховного Суду №712/656/15 від 12.02.2018 року, №198/476/16 від 18.01.2018 року) При цьому суд критично оцінив твердження позивача про те, що поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є тривала процедура легалізації документів, зазначивши, що доказів указаному не надано.

Заслухавши доповідь судді, пояснення ОСОБА_1 , обговоривши доводи апеляційної скарги, обставини справи, дослідивши її матеріали, суд апеляційної інстанції уважає, що рішення суду не можна визнати законним та обґрунтованим.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є зокрема неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права ( ч. 1 ст. 376 ЦПК України).

Суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність скасування рішення суду першої інстанції у повному обсязі оскільки судом невірно встановлено фактичні обставини справи, що призвело до неправильного вирішення даної справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця ( ч. 1 ст. 1221 ЦК України).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини ( частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Звертаючись з даним позовом до суду у вересні 2018 року, ОСОБА_1 зазначав, що ОСОБА_2 , яка є його троюрідною тіткою, померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебуваючи в Канаді. Інформація з офіційних джерел про смерть ОСОБА_2 до нього не надходила. Лише на початку січня 2018 року, знайомими померлої, які займались процедурами, пов`язаними з її смертю, його було розшукано та повідомлено про смерть тітки. Дізнавшись про те, що офіційні документи Канади не мають юридичної сили в Україні, він попросив оформити свідоцтво про смерть відповідним порядком через Генеральне консульство України в Канаді та надіслати йому вже легалізований документ, легалізація якого відбулась 31.01.2018 року та отримана ним 21.02.2018 року, а вже 09.03.2018 року він звернувся з заявою до Першої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 ..

На підтвердження зазначеного позивачем надано вказані документи, з яких убачається, що дійсно легалізація свідоцтва про смерть ОСОБА_2 відбулась Генеральним консульством України в Канаді 31.01.2018 року та отримана позивачем 21.02.2018 року (а.с.28-34).

За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

До такого правового висновку прийшов Верховний Суд 26.06.2019 року, розглядаючи справу №565/1145/17.

Аналізуючи вказані ОСОБА_1 причини пропуску строку для подачі заяви на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , суд апеляційної інстанції уважає їх поважними, оскільки вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (проживання спадкодавця за кордоном; необізнаність спадкоємця про смерть спадкодавця).

Проте суд першої інстанції уваги не звернув, що необізнаність ОСОБА_1 про смерть спадкодавця ускладнювалась тим, що остання не проживала на території України, унаслідок чого рішення суду підлягає скасуванню з постановленням нового про задоволення позову ОСОБА_1 ..

Керуючись ст.ст. 374, 376, 381-384, 389 ЦПК України, суд апеляційної інстанції,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 26 червня 2019 року скасувати та постановити нове судове рішення.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: А.О. Чобіток

Судді: О.В. Немировська

Т.І. Ящук