КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2019 року Київський апеляційний суд в складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого - Заришняк Г.М.

Суддів - Мараєвої Н.Є., Рубан С.М.

розглянув у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , діючої в інтересах ОСОБА_2 , на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 08 липня 2019 року у справі за позовом представника ОСОБА_2 - ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про спростування недостовірної інформації й стягнення компенсації за завдану шкоду,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 08 липня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати, а справу направити для подальшого розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу судді про повернення заяви позивачеві розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

За змістом ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність й обґрунтованість постановленої ухвали суду в цій частині, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , суд першої інстанції виходив з того, що заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, або підписано особою, яка не має право її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду, виходячи з наступного.

З матеріалів справи слідує, що до Дарницького районного суду м. Києва була подана позовна заява про спростування недостовірної інформації й стягнення компенсації за завдану шкоду, яка підписана ОСОБА_1 - представником ОСОБА_2

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у стаття 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За правилами п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України визначено, що позовна заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано, або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до положень статей 55, 124 Конституції України та статті 4 ЦПК кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Крім того, принцип безперешкодного доступу до правосуддя визнається міжнародним співтовариством як фундаментальний згідно з Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод (п. 1 ст. 6) та Міжнародним пактом про громадянські і політичні права (п. 1 ст. 14 ): кожен у випадку спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд справи в розумний строк незалежним, неупередженим і компетентним судом, створеним на підставі закону, при дотриманні принципу рівності всіх перед судом.

Гарантуючи державний, у тому числі судовий, захист прав і свобод людини і громадянина, Конституція України одночасно закріплює право кожного захищати свої права і свободи всіма способами, не забороненими законом (ст. 55). Способи захисту цивільних прав зазначені у ст. 16 ЦК України.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції, отримавши позовну заяву, та встановивши, що вона подана без додержання вимог ст. 175 ЦПК України, не позбавлений був права залишити позовну заяву без руху у відповідності до вимог ч.1 ст. 185 ЦПК України, запропонувавши ОСОБА_1 надати документ, що підтверджує її повноваження як представника позивача.

Разом з тим, матеріали справи свідчать про те, що суд першої інстанції формально підійшов до розгляду даної справи, постановив оскаржувану ухвалу у порушення вимог ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, позбавивши позивача права на справедливий судовий розгляд.

З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги про незаконність постановленої судом ухвали є обґрунтованими, а тому ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду того ж першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст.367, 374, 379, 382 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , діючої в інтересах ОСОБА_2 , задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 08 липня 2019 року - скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: