Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/200/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2019 року Ржищівський міський суд Київської області в складі :

головуючої судді - Козіної С.М.,

за участі:

секретаря - Маламан Я.О.,

позивача - ОСОБА_1 ,

відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, завданої злочином, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду із зазначеним позовом, посилаючись на те, що на підставі вироку Кагарлицького районного суду Київської області від 01 червня 2018 року у справі № 374/213/18 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 289 Кримінального кодексу України та призначено йому покарання у виді позбавлення волі строком на п`ять років без конфіскації майна. Відповідно до ст. 75 КК України ОСОБА_2 звільнено від відбування призначеного покарання з іспитовим строком на 2 роки з покладенням на нього обов`язків, передбачених ст. 76 КК України. У даному кримінальному провадженні позивача визнано потерпілою. Цивільний позов на момент розгляду кримінального провадження не заявлявся.

Завдані матеріальні збитки у вигляді пошкодженого належного синові позивача - ОСОБА_1 , автомобіля ВАЗ 21013, н.з. НОМЕР_1 , 1983 року випуску, що перебував на час вчинення відповідачем злочину на зберіганні у позивача. Відповідно до висновку автотоварознавчої експертизи № 50.2018 від 16 липня 2018 року матеріальні збитки складають 13 896,09 грн.

Під час проведення досудового слідства та під час розгляду даного кримінального провадження в суді, відповідач обіцяв компенсувати повністю завдану матеріальну шкоду. Проте, як виявилось, відповідач не збирався і не збирається цього робити та всіляко уникає розмов з даного приводу.

Позивач вважає, що вимоги про стягнення з відповідача матеріальної шкоди, завданої злочином, у розмірі 13 896,09 гривень, що становить вартість пошкодженого автомобіля, є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

У підготовчому засіданні позивач підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити.

Відповідач у підготовчому засіданні позовні вимоги визнав у повномі обсязі, про що подав письмову заяву.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

За змістом ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 24 постанови Пленуму Верхового Суду України від 12 червня 2009 року № 2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року "Про судове рішення у цивільній справі" у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову та прийняття його судом без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Враховуючи, що визнання відповідачем позову вимогам закону не суперечить, права, свободи чи інтереси інших осіб не порушує, суд приймає визнання ОСОБА_2 позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи, та ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ст. 128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

За змістом ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. Шкода, завдана потерпілому внаслідок кримінального правопорушення, компенсується йому за рахунок Державного бюджету України у випадках та порядку, передбачених законом.

В силу з ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Згідно ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

За змістом ч.6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Як встановлено з матеріалів справи, позивач звільнена від сплати судового збору на підставі п. 6 ч. 1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір". Інші судові витрати у справі відсутні. Отже, сплата судового збору компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Керуючись ст. 128 КПК України, ст. 22, 1177, 1192 ЦК України, ст. 2, 4, 12, 81, 82, 141, 142, 198, 200, 206, 223, 263-265, 273, 352, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, завданої злочином, - задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Дніпровським РУГУ МВС в м. Києві від 22 травня 2001 року, місце реєстрації невідомо, місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 ) кошти у розмірі 13 896 (тринадцять тисяч вісімсот дев`яносто шість) гривень 09 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до апеляційного суду Київської області через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя