Провадження № 2/537/1133/2019
Справа № 537/4114/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.10.2019 року м. Кременчук

Суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області Сьоря С.І. розглянувши позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вектра Плюс» про відшкодування збитків за прострочення виконання зобов`язання,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 та ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом, відповідно до якого просять суд ухвалити рішення, яким стягнути з ТОВ «Вектра Плюс» на їх користь грошові кошти за порушення зобов`язань по договору №В37/15 від 28.10.2015 року та В40/15 від 03.11.2015 року та додатковій угоді №1 від 15.08.2016 року в розмірі 7 217 197 грн. 01 коп.

Суддя розглянувши позовну заяву встановив наступне.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Як вбачається із позовної заяви, в якості відповідача у ній зазначено ТОВ «Вектра Плюс» та саме із ТОВ «Вектра Плюс» позивачі просять стягнути на їх користь грошові кошти за невиконання умов інвестиційного договору №В40/15 від 03.11.2015 року та інвестиційного договору №В37/15 від 28.10.2015 року.

Між тим, при викладенні обставин на обґрунтування позовних вимог позивачі посилаються на те, що інвестиційний договір №В40/15 від 03.11.2015 року та інвестиційний договір №В37/15 від 28.10.2015 року було укладено між ОСОБА_2 , ОСОБА_2 і ПП «Вектра Плюс», тобто стороною договору було ПП «Вектра Плюс», а не ТОВ «Вектра Плюс».

Таким чином, позивачам у позовній заяві необхідно уточнити найменування відповідача чи викласти обставини, які б свідчили про те, що від ПП «Вектра Плюс» до ТОВ «Вектра Плюс» перейшли права та обов`язки за інвестиційним договором №В40/15 від 03.11.2015 року та інвестиційним договором №В37/15 від 28.10.2015 року

Також, позивачами не конкретизовано позовні вимоги, зокрема не вказано у якому розмірі на користь кожного із позивачів підлягають стягненню грошові кошти.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачами до позову не додано документи, що підтверджують сплату судового збору, при цьому в позовній заяві позивачі зазначають, що пред`явили цей позов в порядку захисту прав споживачів, а тому вони, відповідно до ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів», звільняються від сплати судового збору.

Проте, з таким твердженням позивачів погодитись неможливо.

Із матеріалів позовної заяви вбачається, що між позивачами та ПП «Вектра Плюс» було укладено інвестиційний договір №В40/15 від 03.11.2015 року та інвестиційний договір №В37/15 від 28.10.2015 року.

За умовами вказаних договорів ПП «Вектра Плюс» зобов`язалось організувати спорудження та забезпечити введення в експлуатацію об`єкта будівництва, а саме житлового комплексу з торгівельними приміщеннями та підземний паркінг, будівництво якого здійснюється на АДРЕСА_1 , здійснити закріплення за позивачами об`єктів інвестування, а саме нежитлових приміщень на першому поверсі вказаного житлового комплексу, передати позивачам об`єкти інвестування, а позивачі зобов`язалися здійснити відповідне фінансування об`єкту інвестування на умовах, в порядку та строки, що передбачені договорами.

Тобто між позивачами та ПП «Вектра Плюс» виникли договірні правовідносини на підставі укладених між ними інвестиційного договору №В40/15 від 03.11.2015 року та інвестиційного договору №В37/15 від 28.10.2015 року.

Враховуючи це, суд вбачає, що предметом вказаних Договорів є грошові кошти, які позивачі надали відповідачеві з метою інвестування у будівництво.

Згідно з п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 12.04.96 «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів»: судам слід мати на увазі, що до відносин, які ним регулюються, належать, зокрема, ті, що виникають із договорів купівлі-продажу, майнового найму (в тому числі найму (оренди) жилого приміщення - в частині відносин між наймачем (орендарем) і наймодавцем (орендодавцем), який одночасно є виконавцем комунальних послуг і послуг по ремонту житлового фонду та інженерного обладнання), побутового прокату, безоплатного користування майном, підряду (в тому числі побутового замовлення чи абонементного обслуговування), доручення, перевезення громадян та їх вантажу, комісії, схову, страхування, із договорів про надання фінансово-кредитних послуг для задоволення власних побутових потреб громадян (у тому числі про надання кредитів, відкриття й ведення рахунків, проведення розрахункових операцій, приймання і зберігання цінних паперів, надання консультаційних послуг). Відносини, щодо захисту прав споживачів можуть виникати також з актів законодавства або з інших угод, які не суперечать Закону.

Отже, норми Закону України «Про захист прав споживачів» застосовуються до правовідносин фінансово-кредитних механізмів при будівництві житла та операціях з нерухомістю в частині, не врегульованій спеціальним законом.

Згідно статті 2 Закону України «Про інвестиційну діяльність», інвестиційною діяльністю є сукупність практичних дій громадян, юридичних осіб і держави щодо реалізації інвестицій. Інвестиційна діяльність провадиться на основі, зокрема, інвестування, що здійснюється громадянами, недержавними підприємствами, господарськими асоціаціями, спілками і товариствами, а також громадськими і релігійними організаціями, іншими юридичними особами, заснованими на колективній власності.

Відповідно до статті 20 Закону України «Про інвестиційну діяльність» при недодержанні договірних зобов`язань суб`єкти інвестиційної діяльності несуть майнову та іншу відповідальність, передбачену законодавством України і укладеними договорами. Сплата штрафів і неустойок за порушення умов договорів, а також відшкодування завданих збитків не звільняють винну сторону від виконання зобов`язань, якщо інше непередбачено законом або договором.

Згідно позовних вимог, відповідач порушив саме договірні зобов`язання сторін.

Отже, відповідальність сторін за порушення суб`єктами інвестиційної діяльності своїх договірних зобов`язань передбачена спеціальним законом, а тому норми Закону України «Про захист прав споживачів» до даних правовідносин не застосовуються.

Крім того, позивачами не обґрунтовано в чому саме полягали порушення прав позивачів як споживачів.

Таким чином, до спірних правовідносин не може бути застосована ч.3 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів» щодо звільнення від сплати судового збору, оскільки в заявленому позові позивачі виступають не як споживачі і позов подано не на захист їх прав споживачів.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у розмірі не менше 768 грн. 40 коп. та не більше 9605 грн.

Відповідно до ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Враховуючи викладене та загальну суму позову, кожним позивачем повинен бути сплачений судовий збір окремим платіжним документом у розмірі по 4 802 грн. 50 коп..

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачам строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 175,177,185 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вектра Плюс» про відшкодування збитків за прострочення виконання зобов`язання - залишити без руху, надавши позивачам строк у п`ять днів для усунення зазначених недоліків з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити позивачам, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява у відповідності до ч. 3 ст. 185 ЦПК України буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: