Справа № 404/6246/16-ц
Номер провадження 2/404/202/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2019 року Кіровський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючого судді - Іванової Н.Ю.

при секретарі - Гуйван О.В.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за позовом Керівника Кіровоградської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Міської ради міста Кропивницького до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Головне Управління ДФС у Кіровоградській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості по орендній платі, розірвання договорів оренди та зобов`язання повернути земельні ділянки, суд, -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2016 року керівник Кіровоградської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Кіровоградської міської ради звернувся до суду з позовною заявою до Арістави ОСОБА_4 про стягнення заборгованості по орендній платі, розірвання договорів оренди та зобов`язання повернути земельні ділянки.

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда Павелко І.Л. від 30 вересня 2016 року відкрито провадження у справі /т. 1, а.с.53/.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04 травня 2017 року залучено Кропивницьку об`єднану податкову інспекцію Головного Управління ДФС в Кіровоградській області в якості третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних /т. 1, а.с.232/.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19 жовтня 2017 року провадження по справі за позовною заявою Кіровоградської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Кіровоградської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по орендній платі, розірвання договорів оренди та зобов`язання повернути земельні ділянки в частині стягнення заборгованості по сплаті орендної плати за землю в розмірі 342 895 грн. 34 коп. та судового збору в сумі 15 671 грн. 16 коп. закрито /т.2, а.с.70-71/.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19 жовтня 2017 року позовну заяву прокурора Кіровоградської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Кіровоградської міської ради до ОСОБА_1 в частині вимог про дострокове розірвання договору оренди землі, укладеного між Кіровоградською міською радою та ОСОБА_1 від 13 липня 2010 року №171; зобов`язання ОСОБА_1 повернути земельну ділянку кадастровий номер :37:316:0101, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 площею 1 427,60 кв.м, шляхом складання акту приймання передачі земельної ділянки; дострокового розірвання договору оренди землі, укладеного між Кіровоградською міською радою та ОСОБА_1 від 13 липня 2010 року №172; зобов`язання ОСОБА_1 повернути земельну ділянку кадастровий номер :37:316:0102, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ), площею 2 855,51 кв.м. шляхом складання акту приймання - передачі земельної ділянки та стягнення з ОСОБА_1 на користь Прокуратури Кіровоградської області судових витрат в розмірі 2 204 грн. 80 коп. залишено без розгляду /т. 2, а.с.72-73/.

Ухвалами колегії суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Кіровоградської області від 23 листопада 2017 року ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19 жовтня 2017 року скасовано з направленням справи для продовження розгляду до того ж суду першої інстанції /т. 2, а.с.122-125/.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду даної справи визначено суддю Кіровського районного суду м. Кіровограда Мохонько В.В. /т. 2,а.с.133/.

Відповідно до розпорядження керівника апарату від 28 лютого 2018 року «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи» в зв`язку з тим, що суддя Мохонько В.В. тривалий час перебуває на лікарняному призначено повторний автоматичний розподіл справи/т. 2, а.с.141/.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду справи визначено суддю Кіровського районного суду м. Кіровограда Іванову Н.Ю. /т. 2, а.с.142/.

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда Іванової Н.Ю. від 01 березня 2018 року справу прийнято до провадження, визначено здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання /т. 2, а.с.143-144/.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27 вересня 2018 року залучено по справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 /т. 2, а.с.212-213/.

До початку судового засідання представник відповідача - адвокат Усатенко В.Ю., надав заяву, відповідно якої просив залишити даний позов без розгляду враховуючи те, що у керівника Кіровоградської місцевої прокуратури відсутні повноваження на звернення з позовом в інтересах Міської ради міста Кропивницького.

В судовому засіданні прокурор Стомат А.А. та представник позивача ОСОБА_5 за перечили проти задоволення вказаної заяви.

В судове засідання відповідач та треті особи не з`явились, повідомлялись належним чином.

Суд, заслухавши думку прокурора Стомат А.А. та представника позивача ОСОБА_5 , з`ясувавши обставини та перевіривши доводи виключно щодо предмету заявленого клопотання, дійшов наступних висновків.

Згідно ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Вимогами п.п.1, 2 ч.1 ст.3 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що діяльність органів прокуратури ґрунтується на засадах верховенства права і законності.

Згідно ч. 1 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Таким чином, спеціальним Законом, що визначає підстави здійснення представництва прокурором, передбачено можливість здійснення представництв інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює зокрема орган місцевого самоврядування, як суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Відповідно до п. п. 3, 4, 5 рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів, в їх основі завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини); інтереси держави можуть збігатись повністю, частково або не збігатись зовсім з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді; із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захист; та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах; поняття "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах" означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 83 Земельного кодексу України землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності.

Таким чином, в даному випадку, Міська рада міста Кропивницького є суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Суд вважає, що прокурором в поданій позовній заяві, в інтересах Міської ради міста Кропивницького, аргументовано наявність підстав для заявлення вказаних позовних вимог про стягнення заборгованості по орендній платі, розірвання договорів оренди та зобов`язання повернути земельні ділянки.

Такі доводи на переконання суду дають прокуророві усі правові підстави, використовуючи свої законні повноваження звернутись з відповідним позовом, якщо прокурор вважає, що наявні факти свідчать про не здійснення, чи неналежне здійснення позивачем захисту інтересів держави, з метою захисту таких інтересів в особі Міської ради міста Кропивницького.

Оскільки, інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також захист прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи. Прокурор уповноважений здійснювати представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює зокрема орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владний повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Отже, на думку суду, при поданні цієї позовної заяви прокурором дотримано вимог ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ст. ст. 56-57 ЦПК України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 57 ЦПК України прокурор, як особа, якій законом надано право звертатися в інтересах інших осіб, має ті ж процесуальні права, і обов`язки особи, в інтересах якої він діє, за винятком права укладати мирову угоду. Аналогічної позиції дотримується і Європейський суд з прав людини.

Так, у справі «Бацаніна проти Росії» Європейський суд дійшов висновків, що підтримка прокурором однієї із сторін процесу в певних обставинах може бути виправданою. Зокрема, Європейська комісія за демократію через право (Венеціанська комісія) на 63-му пленарному засіданні (10-11 червня 2005 року) дійшла висновку, що держави уповноважені наділяти прокурорів правом захисту державного інтересу (принцип захисту державного інтересу); прокурори можуть бути наділені правом порушення процедур або вступу з існуючі процедури або застосування різних засобів правового захисту для забезпечення законності (принцип законності).

У справі «Менчинська проти Російської Федерації» Європейський суд з прав людини у рішенні висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): «Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у разі захисту інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси значного числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави».

Європейський суд з прав людини уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує, наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін і при цьому вказує на те, що участь прокурора у справі не порушує справедливого балансу, зокрема у випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси значного числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави. В даному судовому спорі прокурором обґрунтовано порушено питання про захист інтересів держави, позовну заяву пред`явлено в інтересах Міської ради міста Кропивницького, а тому пред`явлення даного позову прокурором відповідає принципу рівноправності сторін.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 28.08.2009 у справі «Шилкін і Побережний проти України» визначено, що згідно із усталеної практики Конвенційних органів, установи органів місцевого самоврядування, державними органами в тому сенсі, що їх діяльність регулюється нормами публічного права і вони виконують публічні функції, якими наділені згідно Конституції та законів. Судом наголошено, що згідно з нормами міжнародного права термін «державні органи» не обмежується лише центральними органами виконавчої влади. У тих випадках, коли державна влада є децентралізованою, він поширюється на будь-який національний орган, який здійснює публічні функції.

Верховний суд у справі № 915/20/18 висловив позицію стосовно можливості представництва прокурором інтересів держави в особі органу місцевого самоврядування.

Так, ВС зазначив, що «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави»», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17).

Судом також встановлено, що ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19 жовтня 2017 року позовну заяву прокурора Кіровоградської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Кіровоградської міської ради до ОСОБА_1 в частині вимог про дострокове розірвання договору оренди землі, укладеного між Кіровоградською міською радою та ОСОБА_1 від 13 липня 2010 року № 171; зобов`язання ОСОБА_1 повернути земельну ділянку кадастровий номер :37:316:0101, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 площею 1 427,60 кв.м, шляхом складання акту приймання передачі земельної ділянки; дострокового розірвання договору оренди землі, укладеного між Кіровоградською міською радою та ОСОБА_1 від 13 липня 2010 року №172; зобов`язання ОСОБА_1 повернути земельну ділянку кадастровий номер :37:316:0102, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ), площею 2 855,51 кв.м. шляхом складання акту приймання - передачі земельної ділянки та стягнення з ОСОБА_1 на користь Прокуратури Кіровоградської області судових витрат в розмірі 2 204 грн. 80 коп. було залишено без розгляду. Підставою залишення позову без розгляду вказано те, що представником позивача не доведена обґрунтованість підстав представлення інтересів Кіровоградської міської ради прокуратурою та те, що набрали чинності зміни до Конституції України та закону України «Про прокуратуру», згідно яких змінились повноваження прокуратури, крім того, позивачем не дотримано процедури, яка передує по часу перед зверненням до суду з позовною заявою /т. 2, а.с.7273/.

Судом апеляційної інстанції вищевказану ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда скасовано та зазначено, що заяву подано уповноваженою особою керівником Кіровоградської місцевої прокуратури. Про пред`явлення позову керівник Кіровоградської місцевої прокуратури попередньо повідомив Кіровоградську міську раду відповідним листом, який було ним долучено до позовної заяви. При цьому встановлено, що наявність підстав для представництва Кіровоградською міською радою не оскаржено /а.с.124-125/.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду є необґрунтованим, а у його задоволенні слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 258, 259, 260 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Усатенко В.Ю. про залишення позову Керівника Кіровоградської місцевої прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Міської ради міста Кропивницького до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Головне Управління ДФС у Кіровоградській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості по орендній платі, розірвання договорів оренди та зобов`язання повернути земельні ділянки без розгляду відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Н. Ю. Іванова