КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2019 року

справа 755/612/19

провадження № 22-ц/824/7630/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Лапчевської О.Ф.,

при секретарі: Щербенко А.С.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_3

відповідач держаний реєстратор комунального підприємства «Світоч» м. Києва Урупа Андрій Федорович

треті особи : публічне акціонерне товариство « Укрсоцбанк», Орган опіки та піклування Дніпровського району м. Києва

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника Акціонерного товариства «Уксоцбанк» - Плачинди Костянтина Олександровича на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 18 березня 2019 року у складі судді Галагана В.І. в справі за позовом ОСОБА_1 , який діє в свої інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до державного реєстратора комунального підприємства «Світоч» м. Києва Урупи Андрія Федоровича, треті особи: публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», Орган опіки та піклування Дніпровського району м. Києва, про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

В січні 2019 року позивач звернулись до суду із позовом до державного реєстратора комунального підприємства «Світоч» м. Києва Урупи Андрія Федоровича, треті особи: публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», Орган опіки та піклування Дніпровського району м. Києва, про визнання протиправним та скасування рішення.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 18 березня 2019 року позов ОСОБА_1 який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_3 задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 14.12.2018 р., індексний номер - 4462708 про реєстрацію права власності за ПАТ «Укрсоцбанк» на квартиру за адресою : АДРЕСА_1 , внесеного державним реєстратором КП «Світоч» м. Києва Уропою А.Ф.

В поданій апеляційній скарзі представник Ат «Укрсоцбанк» просить рішення суду скасувати та ухвалити нове про залишення позовних вимог без задоволення.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що судом помилково встановлено право звернення стягнення на предмет іпотеки лише на підставі окремого договору про задоволення вимог іпотекодержателя. Зазначає, що договір іпотеки містить застереження про позасудове врегулювання звернення стягнення на предмет іпотеки, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками. Держаним реєстратором при прийнятті рішення про державну реєстрацію права власності не було порушено вимог законодавства.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду залишити без змін. Зазначає, що державним реєстратором здійснено державну реєстрацію права власності за відсутності правових підстав. Передача права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання у позасудовому порядку можлива лише на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя. Крім того позивачем не отримано повідомлення про вартість іпотечної квартири, зробленої суб`єктом оціночної діяльності.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника ПАТ «Укрсоцбанк», який апеляційну скаргу підтримав, позивача, який проти задоволення апеляційної скарги заперечував, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що вона підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що дії державного реєстратора щодо прийняття рішення про державну реєстрацію права власності, яке виникає на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя є протиправними, у зв`язку із відсутністю у державного реєстратора повноважень щодо прийняття рішення про державну реєстрацію права власності без вчинення нотаріальної дії. Крім того, матеріали справи не містять окремого договору про задоволення вимог іпотекодержателя, передбаченого договором іпотеки.

Проте, погодитись із таким висновком суду не можна.

Судом встановлено, що 23.04.2007 року між ПАТ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 укладено Договір кредиту № 030.29-50/254-С, за умовами якого кредитор надає позичальнику у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання грошові кошти у розмірі 150 000,00 доларів США, зі сплатою 12,25% річних, з кінцевим терміном погашення заборгованості по кредиту - 23.04.2017 року. (а.с. 17-19).

23.04.2007 року в забезпечення виконання Кредитного договору між ПАТ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 укладено Іпотечний договір № 030.29-50/254-С, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ковальчуком С.П., за умовами якого у забезпечення виконання зобов`язань по Договору № 030.29-50/254-С від 23.04.2007 року ОСОБА_1 передано Банку придбане за кредитні кошти нерухоме майно, а саме: трикімнатну квартиру АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_1 на праві приватної власності на підставі свідоцтва серії НОМЕР_1 про право власності, виданого 18 жовтня 2006 року Головним управлінням житлового забезпечення від 12.10.2006 року № 1905-С/КІ, зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна 23.10.2006 року за номером № 44731. (а.с.20-21, 22)

20 грудня 2018 року позивачу вдалося з`ясувати, що згідно даних Єдиного Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, згідно з якою власником квартири, реєстраційний номер 000, за адресою: АДРЕСА_1 є не позивач, а ПАТ «Укрсоцбанк», підставою внесення запису є рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення серія та номер: б/н, виданий 23.05.2018 року, видавник : ПАТ «Укрпошта» про звернення стягнення на предмет іпотеки а також дублікат договору іпотеки № 8862, виданий 27.11.2018 року. (а.с.23-25)

Згідно даних Єдиного Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, власником квартири, реєстраційний номер 000, за адресою: АДРЕСА_1 є ПАТ «Укрсоцбанк», підставою виникнення права власності є рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення серія виданий 23.05.2018 року, видавник : ПАТ «Укрпошта» про звернення стягнення на предмет іпотеки а також дублікат договору іпотеки № 8862, виданий 27.11.2018. (а.с.23-25)

Положеннями ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно з вимогами ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, ім`я (найменування) сторін, а також зміст позовних вимог по суті спору.

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи (ч.2 ст. 48 ЦПК України).

Положеннями ч.1, 2 ст. 51 ЦПК України встановлено, що суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 року у справі № 523/9076/16-ц.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що у подібних з цією справах за позовом іпотекодавця до державного реєстратора із залученням іпотекодержателя третьою особою спірні правовідносини виникають здебільшого саме між позивачем та третьою особою через невиконання договірних зобов`язань і реалізацію прав іпотекодержателя щодо предмета іпотеки - нерухомого майна позивача (постанови від 17 квітня 2018 року у справі № 815/6956/15, від 24 квітня 2018 року у справі № 825/478/17, від 29 травня 2018 року у справі № 826/19487/14, від 30 травня 2018 року у справі № 826/9417/16, від 6 червня 2018 року у справі № 804/3509/17, від 16 жовтня 2018 року у справі № 804/14296/15, від 14 листопада 2018 року № 826/1656/18).

До того ж, за змістом висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у пункті 36 постанови від 4 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16, спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно має розглядатися як спір, що пов`язаний із порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, за якою зареєстроване речове право на це майно.

В даному випадку спір виник з третьою особою ПАТ «Укрсоцбанк» з приводу порушення права позивача на квартиру внаслідок дій державного реєстратора щодо реєстрації за нею такого права.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача ( п.40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.04.2018 року, справа № 523/9076/16-ц).

Однак, судом першої інстанції не враховано вищенаведені обставини, та, враховуючи відсутність спору між сторонами по справі, помилково дійшов висновку про задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги не містять посилань на вказані обставини, проте в відповідно до ч. 4 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Пунктом 2 частини 1 статті 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду від 18 березня 2019 року постановлено з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Уксоцбанк» - Плачинди Костянтина Олександровича задовольнити частково

Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 18 березня 2019 року скасувати. Ухвалити нове рішення наступного змісту.

У задоволенні позову ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено 01.10. 2019 року.

Суддя-доповідач

Судді