Провадження 2/127/3611/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2019 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Бессараб Н.М., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про розірвання трудового договору, оформлення запису в трудовій книжці, стягнення заробітної плати та середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла вище вказана позовна заява.

Дана позовна заява 17.09.2019 року була залишена без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків строком не більше п`яти днів з моменту отримання копії ухвали, з наступних підстав.

Згідно позовної заяви позивач ОСОБА_1 просила ухвалити рішення, яким: розірвати трудовий договір від 08.06.2017 року між ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 ; зобов`язати ФОП ОСОБА_2 зробити відповідний запис у трудовій книжці; стягнути з ФОП ОСОБА_2 заборгованість по заробітній платі за період з жовтня 2018 року по березень 2019 року у розмірі 23688,00 грн.; стягнути з ФОП ОСОБА_2 . середній заробіток за час з квітня по липень включно в сумі 16692,00 грн.

Таким чином, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру (розірвання трудового договору та зобов`язання здійснити відповідний запис у трудовій книжці) та дві позовні вимоги майнового характеру (стягнення заборгованості по заробітній платі та стягнення коштів за час вимушеного прогулу).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Відповідно до Постанови Великої Палати Верховного Суду №910/4518/16 від 30.01.2019 року (п. 34, 35) середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці", тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати. З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, фізичною особою, ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За таких обставин, вважаю за необхідне роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що виходячи із заявлених нею позовних вимог їй необхідно сплатити судовий збір за одну вимогу майнового характеру та дві вимоги немайнового характеру в розмірі 2305,20 грн. за реквізитами: Отримувач коштів: УК у м.Вінниці/м.Вінниця/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38054707, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача 2002, Кодкласифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький міський суд Вінницької області (назва суду, де розглядається справа), та надати суду оригінал платіжного документу.

Згідно п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Разом з тим, позивачем не зазначено чи існують докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою, не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивачем не вказано період заборгованості по заробітній платі, період нарахування середнього заробітку (календарний день, місяць, рік).

Також позивачем не зазначено доказів, які підтверджують кожну обставину, зазначену в позові, або наявність підстав для звільнення від доказування передбачених нормами ЦПК України.

Позовна заява не містить посилання на докази про фактичне припинення роботи позивачкою ОСОБА_1 у ФОП ОСОБА_2

Позовна заява не містить посилання на докази про те, коли позивачка дізналася про порушення своїх прав ФОП ОСОБА_2

Позовна заява не містить посилання на докази щодо звернення позивачки ОСОБА_1 до відповідача з вимогами про розірвання трудового договору, виплату заробітної плати, тощо та відмову відповідача.

Позивачем не зазначено доказів щодо розміру середньомісячної заробітної плати ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Позивачем ухвалу про залишення позовної заяви без руху отримано 20.09.2019 року, однак вказані в ухвалі недоліки у встановлений судом строк та станом на 02.10.2019 року, не усунуті, тому позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про розірвання трудового договору, оформлення запису в трудовій книжці, стягнення заробітної плати та середнього заробітку за час вимушеного прогулу - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Вінницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 02.10.2019 року.

Суддя