Справа № 361/5057/18
Провадження № 2/361/669/19
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

21 лютого 2019 року Броварський міськрайонний суд Київської області

у складі: головуючого - судді Селезньовій Т.В.,

при секретарі Корніюк К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Бровари без участі сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 селищної ради Броварського району Київської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 просить визнати за нею в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_6, який помер 16 серпня 2006 р., право власності на 1/2 частку житлового будинку № 24 по вулиці Центральній (колишня Радгоспна), в селі Мокрець, Броварського району Київської області, що позначений на плані літерою - «А» з господарськими будівлями та спорудами: сарай «Б,З», погріб «Д», вбиральня «Е», гараж «Ж», огорожа «N1-№2», колодязь «№3».

Позивач ОСОБА_2 просить визнати за нею в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_7, який помер 18 жовтня 2017 р., право власності на 1/2 частку житлового будинку № 24 по вулиці Центральній (колишня Радгоспна), в селі Мокрець, Броварського району Київської області, що позначений на плані літерою - «А» з господарськими будівлями та спорудами: сарай «Б,З», погріб «Д», вбиральня «Е», гараж «Ж», огорожа «N1-№2», колодязь «№3».

Позовні вимоги вмотивовані тим, що вони є спадкоємцями за законом , спадщину прийняли у відповідності до закону, звернулись до нотаріуса за місцем відкриття подищини за видачею свідоцтв, але нотаріусом їм було у цьому відмовлено, оскільки не надано правовстановлюючі документи на спадкове майно - будинок.

Позивачі подали заяви про розгляд справи у їх відсутність.

Відповідачі позов визнали, подали відповідні заяви, в яких просили справу розглянути у їх відсутність та задовольнити позовні вимоги позивачів.

просили справу просив розглянути справу без участі представника, своїх прав на вказане позивачкою майно не предявляє, не оспорював спадкових прав позивача і належності спадкодавцю при житті вказаного нерухомого майна на праві власності.

З наданих доказів встановлено такі обставини:

Згідно свідоцтва про смерть ОСОБА_6 помер 16.08.2006р. в селі Мокрець.

Згідно свідоцтва про смерть ОСОБА_7 помер 18 жовтня 2017р.

З свідоцтв про шлюб, про народження, встановлено, що ОСОБА_1 є пережившою дружиною ОСОБА_6;

ОСОБА_2 є дружиною ОСОБА_7 і відповідно невісткою померлого ОСОБА_6

06.10.2004р. ОСОБА_6 склав заповіт, в якому він все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що належатиме йому за законом і на що він матиме право, заповів ОСОБА_3. Заповіт посвідчений секретарем Мокрецької сільської ради Броварського району Київської області ОСОБА_8, та зареєстровано в реєстрі за № 43, від 06.10.2004 р.

Відповідно до ст.1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу, згідно яких спадкоємцями першої черги за законом є діти, батьки померлого та той з подружжя, хто його пережив. Згідно із ст.1266 ЦК України, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини (спадкування за правом представлення).Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч.1. ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

З матеріалів наданої спадкової справи встановлено, що спадкоємець за заповітом ОСОБА_3 не проживав з спадкодавцем і в установлений законом строк до Броварської райдержнотконтори з заявою про прийняття спадщини не звертався, тому вважається таким, що не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_6.

Встановлено, що з заявами про прийняття спадщини після ОСОБА_6 до нотаріальної контори звернулись син і дружина спадкодавця.

Дружина спадкодавця ОСОБА_1 подала заяву про видачу їй свідоцтва про право власності згідно ст.60 СК України (спільної сумісної як набутої у шлюбі) та заяву про прийняття спадщини та про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на частку майна після смерті чоловіка ОСОБА_6

Крім того згідно довідки з місця проживання на день смерті ОСОБА_6 він проживав за адресою ІНФОРМАЦІЯ_1 (радгоспна), 24, і з ним постійно проживала його дружина ОСОБА_1

Син спадкодавця ОСОБА_7 подав в строк 6 місяців відповідну заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини, але не отримав свідоцтво про право на спадщину після батька протягом життя.

Таким чином, спадщину після смерті ОСОБА_6 прийняли порівну син і дружина (позивач1) відповідно до ст.1261 ЦК України, ст. 1268, 1270 ЦКУ.

Після смерті ОСОБА_7 заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини подала його дружина ОСОБА_3 (позивач 2);

Згідно наявних у спадковій справі заяв діти спадкодавця ОСОБА_7 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 відмовились від своїх часток у спадщині після смерті батька ОСОБА_7 на користь своєї матері (дружини спадкодавця та позивачки) ОСОБА_2;

Спадкоємець мати ОСОБА_1 заяву не подавала і спадщину після сина не прийняла.

Згідно свідоцтвам про право на спадщину за законом від 1.06.2018р. спадкоємцем майна ОСОБА_7 є ОСОБА_3, з урахуванням того, що діти спадкодавця відмовились від спадщини на користь їх матері - ОСОБА_3 (дружини спадкодавця), дані два свідоцтва видані на частку в квартирі у місті Бровари і на земельну ділянку в селі Мокрець.

Таким чином, спадщину після смерті ОСОБА_7 прийняла його дружина ОСОБА_3 (другий позивач).

Щодо спірного спадкового майна (будинку), то суд встановив такі обставини:

Згідно технічного паспорту на будинок № 24 по вулиці Центральній (колишня вул. Радгоспна) в с. Мокрець Броварського району Київської області, до складу домоволодіння входить будинок літер «А» з господарськими будівлями та спорудами: сарай «Б,З», погріб «Д», вбиральня «Е», гараж «Ж», огорожа «N1-№2», колодязь «№3». Будинок 1960 року забудови, господарські споруди- 1960-1969 років забудови, гараж- 1990 року.

Факт належності ОСОБА_6 житлового будинку за адресою: с. Мокрець буд. № 24 по вулиці Центральній ( колишня вул. Радгоспна) Броварського району Київської області, підтверджується матеріалами Інвентарної справи на будинок від 20.04.1989р.;

Випискою з погосподарської книги за 2006-2018 роки, виданою ОСОБА_5 селищною радою Київської області, згідно якої дане домогосподарство рахувалось за головою господарства ОСОБА_6, будинок побудований до 1968 року.

Згідно довідки з місця проживання на день смерті ОСОБА_6 він проживав за адресою ІНФОРМАЦІЯ_2 (Радгоспна) , 24, і з ним постійно проживала його дружина ОСОБА_1, голова господарства ОСОБА_6

Згідно відповіді Броварської районної ради від 27.11.2017р. щодо видачі дублікату свідоцтва про право власної на будинок у селі Мокрець, по вул. Центральній. 24, районна рада повідомила, що не видає дублікатів свідоцтв.

Згідно відповіді Броварської РДА у видачі дублікату свідоцтва також було відмовлено, оскільки не вказано кок ренто реквізити свідоцтва та орган, який видав його.

Відповідачем ОСОБА_5 селищною радою не оспорюється право власності ОСОБА_6 на вказане домоволодіння в селі Мокрець.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об'єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Відповідно до листа ВССУ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду справ про спадкування» при вирішенні спорів про визнання права власності на спадкове майно судам слід керуватися законодавством, яке регулювало виникнення права власності у самих спадкодавців.

За змістом п. 62 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій державними нотаріальними конторами Української РСР підтвердженням приналежності будинку, який знаходиться в сільському населеному пункті, можуть бути відповідні довідки виконавчого комітету сільської Ради депутатів трудящих, які видавалися в тому числі і на підставі записів у погосподарських книгах. До компетенції виконкомів місцевих Рад відносилось також питання узаконення цих будівель та внесення записів про право власності на будинки за громадянами у погосподарські книги місцевих рад. Погосподарські книги є особливою формою статистичного обліку, що здійснюється в Україні (УРСР) із 1979 року.

На виконання постанови Ради Міністрів УРСР від 11 березня 1985 року № 105 у 1985 - 1988 роках сільськими, селищними, районними Радами народних депутатів ухвалювалось рішення щодо оформлення права власності та реєстрації будинків у бюро технічної інвентаризації за даними погосподарських книг сільських, селищних Рад із додатками списків громадян, яким ці будинки належали. Проте, незважаючи на внесення записів у погосподарські книги, більшість громадян своє право власності в БТІ не зареєстрували. Тобто записи у погосподарських книгах визнавались в якості актів органів влади (публічних актів), що підтверджують право приватної власності.

Таким чином, з наданих доказів встановлено, що спадкодавцю ОСОБА_6 за життя належав на праві власності житловий будинок № 24 по вул. радгоспній в селі Мокрець Броварського району Київської області, який він збудував при житті.

Дане нерухоме майно належало спадкодавцю на праві власності незалежно від того, чи було воно зареєстроване. При цьому суд враховує дату забудови (створення) нерухомого майна до 1992р., і існуючі на той час порядок обліку і прийняття в експлуатацію житлових будинків та оформлення на них прав власності, згідно якого ведення обліку житлових будинків, прав власності на них у сільській місцевості покладався на сільські ради шляхом ведення по господарських книг і внесення до них відповідних поточних записів.

Оскільки спадкодавець набув право власності на законних підставах, то дане право власності зберігалось за ним протягом подальшого часу до самої смерті, незалежно від наявності чи відсутності державної реєстрації такого права, і незалежно від подальших змін у законодавстві з цього приводу. Право власності на даний будинок спадкодавець при житті не втратив. Тому даний будинок увійшов до майна, на яке відкрилась спадщина разом з його смертю, і воно було успадковане двома спадкоємцями (дружиною і сином ) в рівних частках.

Після смерті одного з спадкоємців - ОСОБА_7, належна йому Ѕ частка будинку (успадкована ним від батька) була успадкована його спадкоємцем- дружиною ОСОБА_3

У відповідності до ст.1218 ЦК України - до складу спадщини входять всі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Таким чином, позивачі довели свої спадкові права і довели належність спадкодавцю вказаного будинку на праві власності, і відповідно довели набуття ними даного будинку у рівних частках у власність в порядку спадкування: позивачем 1 після спадкодавця ОСОБА_6 (чоловіка), позивачем 2 - в порядку спадкування після спадкодавця ОСОБА_7 (чоловіка), який в свою чергу успадкував цю частку після спадкодавця ОСОБА_6 (батька).

Згідно постанови Броварської міської державної нотаріальної контори від 21.06.2018 р. ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, у звязку з відсутністю правовстановлюючих документів на майно спадкодавця.

Листом від 26.01.2018р. Броварською районною державною нотаріальною конторою Київської області було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, у звязку з відсутністю правовстановлюючих документів на будинок на ім.,я спадкодавця.

Оскільки нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину щодо вказаного нерухомого майна з законних підстав, то позивачі мають право на судовий захист.

Позов обґрунтований і підлягає задоволенню.

Разом з тим, враховуючи, що суд розглядає цивільну справу з точки зору наявності права на обєкт права власності, то суд не вбачає за необхідне конкретизувати технічне наповнення даного обєкту нерухомості, і в рішенні суду зазначає обєкт права власності за тими відомостями, які необхідні для здійснення реєстрації права і для внесення до державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями ст. 1268 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. « Про судову практику у справах про спадкування», ст. 12,13, 81, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити;

визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_4, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6, який помер 16 серпня 2006 р., право власності на 1/2 частку житлового будинку № 24 з надвірними спорудами і будівлями по вулиці Центральній (колишня Радгоспна) в селі Мокрець Броварського району Київської області;

визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_6, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7, який помер 18 жовтня 2017 р., право власності на 1/2 частку житлового будинку № 24 з надвірними спорудами і будівлями по вулиці Центральній (колишня Радгоспна) в селі Мокрець Броварського району Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили за результатом апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не буде вручене у день його складення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду безпосередньо, або - згідно п.15.5 Перехідних положень ЦПК України - через суд першої інстанції, який розглянув справу.

Повне рішення суду складено 01.03.2019 р.

Суддя Т.В. Селезньова