Головуючий суддя в суді
Єдиний унікальний № 374/379/18

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2019 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючої судді Козіної С.М.,

за участі:

секретаря- Маламан Я.О.,

представника позивача - (не з'явився),

відповідача - ОСОБА_2 (не з'явився),

розглянувши у відкритому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Ржищівська міська рада Київської області, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, -

ВСТАНОВИВ:

В листопаді 2018 року Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області звернулося до суду з вказаним позовом, який обґрунтовує тим, що постановою Кагарлицького районного суду Київської області від 06 жовтня 2017 року встановлено, що 05 травня 2017 року о 07 годині 00 хвилин ОСОБА_2, перебуваючи на Канівському водосховищі в районі м. Ржищів Київської області, грубо порушив правила рибальства, а саме: під час весняно-літньої нерестової заборони проводив вилов риби в забрід забороненим знаряддям лову сіткою у кількості 1 штука та впіймав цінні види риби: карась 11 штук, окунь 1 штука, загальною вагою 2,0 кг, чим наніс збитки рибному господврству України на суму 204,00 грн. Таким чином, вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. Вказаною постановою Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, провадження у справі закрито на підставі ч. 2 ст. 38 КУпАП, у зв'язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності. Проте, судом не вирішено питання про відшкодування збитків, завданих рибному господарству України. Згідно довідки-розрахунку матеріальної шкоди, завданої рибному господарству України, ОСОБА_2 завдав збитків у розмірі 204,00 грн. Тому, позивач просить стягнути з ОСОБА_2 на користь держави збитки завдані рибному господарству України у розмірі 204,00 грн. А також, стягнути з відповідача на користь Управління Державного агентства рибного господарства у місті Києві та Київській області судові витрати в розмірі 1 762 грн.

У судове засідання представник Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 не з'явився, надіслав на адресу суду заяву, в якій просив суд проводити розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник Ржищівської міської ради Київської області у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Дослідивши докази, що містяться в матеріалах цивільної справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 05 травня 2017 року о 07 годині 00 хвилин ОСОБА_2, перебуваючи на Канівському водосховищі в районі м.Ржищів Київської області, грубо порушив правила рибальства, а саме: під час весняно-літньої нерестової заборони проводив вилов риби в забрід забороненим знаряддям лову сіткою у кількості 1 штука та впіймав цінні види риби: карась 11 штук, окунь 1 штука, загальною вагою 2,0 кг, чим наніс збитки рибному господврству України на суму 204,00 грн. Вказані обставини підтверджуються постановою Кагарлицього районного суду Київської області від 06 жовтня 2017 року, якою ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, провадження у справі закрито на підставі ч.2 ст. 38 КУпАП, у зв'язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності (а.с.9).

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов'язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої прийнято постанову суду, в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Як вбачається з довідки-розрахунку матеріальної шкоди, заподіяної рибному господарству України ОСОБА_2, сума збитків, обчислена за таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України цінних видів водних біоресурсів, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21 листопада 2011 року, становить 204,00 грн. (а.с.10).

Проте, постановою Кагарлицького районного суду Київської області від 06 жовтня 2017 року не вирішено питання про відшкодування ОСОБА_2 шкоди, заподіяної внаслідок порушення правил рибальства.

Управлінням Державного агентства рибного господарства у місті Києві та Київській області було вжито заходів досудового врегулювання спору, а саме, направлено відповідачу лист від 11 квітня 2018 року № 7-19/2540-18 з проханням добровільно сплатити суму майнової шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Зазначений лист був отриманий ОСОБА_2 17 квітня 2018 року, що підтверджується копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення. Проте, заподіяна внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів шкода в сумі 204,00 грн. відповідачем не була добровільно відшкодована (а.с. 7, 8).

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

За правилами ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 4 ЗУ «Про тваринний світ» передбачено, що тварини, які перебувають у стані природної волі в межах території України на які поширюється дія цього Закону і які перебувають у державній власності, а також об'єкти тваринного світу, що у встановленому законом порядку набуті у комунальну або приватну власність і визнані об'єктами загальнодержавного значення, належать до природних ресурсів загальнодержавного значення.

Відповідно ч. 1 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до вимог ст. 58 ЗУ «Про тваринний світ» та ст. 68, 69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», особи винні у порушенні законодавства в галузі використання і охорони тваринного світу, навколишнього природного середовища зобов'язані відшкодувати заподіяну ними шкоду у розмірах і в порядку встановленим законодавством України.

Відповідно до ст. 57 ЗУ «Про тваринний світ», державний контроль у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу здійснюється Кабінетом Міністрів України, місцевими державними адміністраціями, сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері мисливського господарства, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, органами виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища і мисливського господарства та полювання, іншими державними органами відповідно до закону.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Статтею 47 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що одним із джерел формування місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища є частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Згідно зі ст. 10 ЗУ «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження щодо визначення розміру збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками.

У відповідності до ч. 1 ст. 324 ЦК України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу.

Згідно з ч. 2 ст. 324 ЦПК України, від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України.

Враховуючи викладене, з ОСОБА_2 на користь держави слід стягнути збитки, завдані рибному господарству України у розмірі 204,00 грн.

З огляду на те, що від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України, представник відповідача вважає, що шкода, завдана рибному господарству України, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди.

Тому, майнову шкоду, заподіяну ОСОБА_2 внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, в розмірі 204,00 грн., необхідно стягнути на користь Ржищівської міської ради Київської області.

Крім того, керуючись ст. 141 ЦПК України, суд вважає необхідним стягнути із відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 762 грн.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст.10 Закону України «Про тваринний світ», ч. 1 та ч. 3 ст. 40 КпАП України, ч. 1 ст. 1166 ЦК України, ч. 1 ст. 141, ч. 1 ст. 142, ч. 3 ст. 200, ч. 4 ст. 206, п. 2 ч.1 ст. 258, ч. 1,2 ст. 259, ст. 263-265, ст. 268 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Ржищівська міська рада Київської області, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, - задовольнити в повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь Ржищівської міської ради Київської області (адреса: Київська область, м. Ржищів, вул. Соборна, 22), отримувач - УК у м. Ржищіві/Ржищів/24062100, код отримувача - 37851186, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку - 899998, номер рахунку - 0013, код класифікації доходів бюджету - 24062100, найменування коду класифікації доходів бюджету - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 204 (двісті чотири) гривні 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області (р/р 5064 в Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, ) судовий збір в розмірі 1 762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривні 00 копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя