КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
Справа №369/5651/19 Головуючий у І інстанції Ковальчук Л.М.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2019 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

розглянувши у в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 червня 2019 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до Окружного адміністративного суду міста Києва, третя особа: ОСОБА_2 , про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИЛА:

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що перебуваючи на робочому місці 06 грудня 2018 року за адресою: м. Київ, вул. Петра Болбочана, 8, корпус 1 ( блок Б, центральний корпус ) у кабінеті 24 , виконуючи свої безпосередні обов`язки помічника судді, вирішила вийти на вулицю подихати свіжим повітрям. Приблизно о 18 год. 50 хв., виходячи на подвір`я з центрального корпусу на сходах головного входу центрального корпусу підсковзнулась на кризі та впала, що призвело до компресійного перелому тіла восьмого хребця, внаслідок чого було складено акт про нещасний випадок невиробничого характеру.

На підставі викладеного, просила суд визнати протиправною бездіяльність Окружного адміністративного суду міста Києва щодо не проведення службового розслідування щодо настання нещасного випадку на виробництві 06 грудня 2018 року та не складення акту про настання нещасного випадку на виробництві за формою Н-1 з ОСОБА_1 ; скасувати акт про нещасний випадок невиробничого характеру №1, складеного Окружним адміністративним судом міста Києва від 27 грудня 2018 року та затверджений Миронюком Д.М.; зобов`язати Окружний адміністративний суд міста Києва провести службове розслідування щодо настання нещасного випадку на виробництві, який стався з ОСОБА_1 06 грудня 2018 року та скласти акт за формою Н-1; стягнути з Окружного адміністративного суду міста Києва на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 100000 грн.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 червня 2019 року, позовну заяву повернуто позивачеві.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

В доводах апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що ухвалою суду першої інстанції позовну заяву було залишено без руху, у зв`язку з тим, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України. На виконання вимог вказаної ухвали суду на адресу суду 01 червня 2019 року надіслано уточнену позовну заяву та копію диску. Однак ухвалою суду першої інстанції від 10 червня 2019 року позовну заяву було повернуто, у зв`язку з тим, що позивачем не додано до заяви її копію та копію позовної заяви, а в уточненій позовній заяві, на останньому аркуші, відсутні дата та підпис ОСОБА_1 .

Зазначене в оскаржуваній ухвалі суду ОСОБА_1 вважає таким, що не відповідає обставинам справи, оскільки на адресу Києво-Святошинського районного суду Київської області 01 червня 2019 року було надіслано уточнену позовну заяву в кількості двох штук, заяву про усунення недоліків, про що зазначено в описі вкладення поштової кореспонденції.

У випадку, якщо при розкритті поштового конверту відсутні документи, то судом першої інстанції у відповідності до п. 2.6. Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, апеляційному суді АР Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 грудня 2013 року повинен був скласти Акт про відсутність конкретних документів й один примірник такого Акту надсилається на адресу заявника.

Однак, станом на день звернення до суду з апеляційною скаргою такий Акт про відсутність документів в поштовому конверті на поштову адресу ОСОБА_1 не надходив, що свідчить подання повного пакету документів на виконання вимог ухвали суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху.

Окрім того, ОСОБА_1 зазначає, що судом першої інстанції не виконано вимоги ст. 185 ЦПК України та не повернув матеріали позовної заяви протягом п`яти днів після постановлення ухвали про повернення позовної заяви.

Також судом першої інстанції порушено норми Закону України «Про доступ до судових рішень» щодо внесення оскаржуваного рішення суду до Єдиного державного реєстру судових рішень не пізніше наступного дня після його ухвалення або виготовлення повного тексту, оскільки оскаржувана ухвала суду була постановлена 10 червня 2019 року, а відправлена до Єдиного реєстру судових рішень лише 22 липня 2019 року.

Доводи апеляційної скарги також містять обґрунтування щодо порушення судом першої інстанції норм процесуального права при постановленні ухвали від 06 травня 2019 року про залишення позовної заяви без руху з підстав невідповідності поданої позовної заяви вимогам ст. 175 ЦПК України.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу суду першої інстанції від 10 червня 2019 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На адресу Київського апеляційного суду 30 вересня 2019 року надійшов відзив від Окружного адміністративного суду міста Києва на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в якому зазначено, що судом першої інстанції було дотримано вимог процесуального законодавства при постановленні оскаржуваної ухвали суду про повернення позовної заяви, оскільки зі змісту оскаржуваної ухвали вбачається, що ОСОБА_1 не усунула недоліки зазначені судом першої інстанції в ухвалі від 06 травня 2019 року пор залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного у відзиві, Окружний адміністративний суд м. Києва просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Згідно зі ст.. 369 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу про повернення заяви розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали справи, доводи викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з урахуванням наступних підстав.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 травня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме: визначити коло осіб, які беруть участь у справі та зазначити обставини щодо доцільності участі у справі як третьої особи ОСОБА_2 з обґрунтуванням того, яким чином рішення у справі може вплинути на права та обов`язки останнього, зазначити чи вживалися заходи досудового врегулювання спору, заходи забезпечення доказів або позову, зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додані до позовної заяви, зазначити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс або очікує понести у зв`язку з розглядом справи, а також надати копії диску відеозапису для всіх учасників справи.

На виконання вимог вказаної ухвали суду першої інстанції ОСОБА_1 10 червня 2019 року направила на адресу суду заяву про усунення недоліків разом з уточненою позовною заявою та її копією для відповідача, в якій відсутній підпис ОСОБА_1 , та копією диска відеозапису для відповідача.

Дослідивши матеріали надіслані ОСОБА_1 на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху та з урахуванням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, суд першої інстанції дійшов висновку про повернення позовної заяви, у зв`язку невиконанням вимог ухвали суду.

Колегія суддів погоджується з вказаними доводами суду першої інстанції виходячи з такого.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Згідно зі ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У відповідності до положень ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Крім цього, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Таким чином, доводи апеляційної скарги щодо того, що судом першої інстанції було порушено норми процесуального права під час постановлення ухвали про залишення позовної заяви без руху не відповідають обставинам справи, оскільки в позовній заяві, яка була подана 27 квітня 2019 року, ОСОБА_1 дійсно не було вказано чи вживалися нею заходи досудового врегулювання спору, чи вживалися заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, не зазначено які докази не можуть бути подані разом з позовною заявою, не зазначено наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, не зазначено також попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс або очікує понести у зв`язку з розглядом справи.

Окрім того, судом першої інстанції в ухвалі про залишення позовної заяви без руху також було вказано позивачу на необхідність уточнення кола осіб, які беруть участь у справі та зазначити яким чином можливе рішення може вплинути на права та обов`язки третьої особи у даній справі, що не суперечить вимогам цивільного процесуального кодексу України, оскільки відповідно до ст. 53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору можуть вступити в справу на стороні позивача чи відповідача у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї сторін.

Таким чином, самостійно визначивши необхідність участі у справі третьої особи, ОСОБА_1 повинна була зазначити яким чином можливе рішення у даній справі може вплинути на права третьої особи.

Щодо доводів апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції повинен самостійно вирішити питання про залучення третіх осіб у справі, то слід зазначити наступне.

Відповідно до ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Таким чином, суд першої інстанції позбавлений можливості вирішити питання про залучення третьої особи у справі, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача за відсутності клопотання позивача та до відкриття провадження у справі.

Окрім того, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 надіслала шляхом поштового відправлення уточнену позовну заяву на поштову адресу Києво-Святошинського районного суду Київської області на виконання ухвали суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, однак така уточнена позовна заява не могла бути прийнята судом першої інстанції до уваги, оскільки в ній відсутній підпис особи, яка її подала (а.с. 14), що у відповідності до положень ст. 185 ЦПК України є підставою для повернення такої заяви й відповідно не може вважатися належним виконанням вимог ухвали суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до вимог ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду про повернення позовної заяви з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, таким чином апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 369, 374, 375, 379 України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 червня 2019 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до Окружного адміністративного суду міста Києва, третя особа: ОСОБА_2 , про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Суддя-доповідач

Судді: