Справа № 373/2133/17
УХВАЛА

27 вересня 2019 року м. Переяслав-Хмельницький

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області у складі головуючої судді Керекези Я.І., за участі секретаря судових засідань Ткалі І.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача Теслі ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду в цивільній справі № 373/2133/17 за позовом ОСОБА_2 до Національного історико-етнографічного заповідника «Переяслав», третя особа: генеральний директор НІЕЗ «Переяслав» Лукашевич ОСОБА_3 , про визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди,-

встановив:

В провадженні Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області перебуває дана цивільна справа.

В судовому засіданні 27.09.2019 представник відповідача ОСОБА_4 заявив клопотання про залишення позову без розгляд у в зв`язку із повторною неявкою позивача та його представника.

Судом встановлено наступне.

27.09.2019 від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи, в якій зазначено, що позивач знаходиться в лікарні і не має можливості в зв`язку з поганим самопочуттям прибути до суду, однак бажає брати участь в допиті свідків та судових дебатах.

Безпосередньо в судове засідання 27.09.2019 не з`явилися ні сам позивач, ні його представник адвокат Панченко Т.А., причини своє неявки представник не повідомив.

16.07.2019 позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, 25.06.2019 від представника позивача надійшло клопотання про відкладення судового засідання в зв`язку з супроводженням нею неповнолітнього сина на планове оздоровлення (додано копія свідоцтва про народження та квитки на потяг), а позивач не має юридичної освіти, є інвалідом, тому самостійно представляти інтереси належним чином не може.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду, як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішенні від 26.07.2018 у справі «Бартая проти Грузії» Європейський суд з прав людини відзначив, що питання особистої присутності, форми розгляду усного чи письмового, а також юридичного представництва взаємозв`язані. Тому повинні аналізуватися в ширшому контексті гарантії «справедливого судового розгляду», передбачені в ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, учасникові цивільного судочинства повинна бути дана можливість представити свою справу в умовах, які не призводять до «істотної незручності» порівняно з його опонентом.

Право на справедливий судовий розгляд серед іншого включає право сторін висловлювати зауваження, які вони вважають такими, що стосуються справи. Причому це повинне бути не ілюзорне, а практичне й ефективне право. Таким воно може вважатися тільки в тому випадку, якщо суд фактично «чує» сторону, тобто її твердження належним чином аналізуються.

У зв`язку із цим ЄСПЛ відзначає, що держави можуть організовувати роботу своїх правових систем так, аби полегшити оперативний та ефективний судовий розгляд. Проте неприпустимо робити це за рахунок інших процесуальних гарантій.

Зважаючи на практику Європейського суду з прав людини, з врахуванням того, що позивач станом на 27.09.2019 ймовірно перебуває в лікувальній установі, що на думку суду є поважною причиною безпосередньо його неявки, однак заявлено про його бажання бути особисто присутнім при допиті свідків, які залишилися, та в судових дебатах; наявності в нього такого права; зважаючи на те, що відносно представника позивача постановлено окрему ухвалу за порушення процесуальних обов`язків як представник позивача, однак це не може бути підставою порушення прав безпосередньо позивача на справедливий розгляд справи, суд вважає, що в задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_4 про залишення позову без розгляду слід відмовити.

Керуючись п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд,

ухвалив:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_4 про залишення позову без розгляду відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 01.10.2019.

Суддя: Я. І. Керекеза