Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2019 року м. Волноваха

Волноваський районний суд Донецької області у складі:

головуючого судді ПИСАНЕЦЬ Н.В.

за участю секретаря судового засідання Метьолкіної Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Волноваха цивільну справу за заявою ОСОБА_1, зацікавлена особа Волноваська міська рада, про встановлення факту родинних відносин та встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАHОВИВ:

23.12.2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин та встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. У заяві зазначила, що 03 березня 2018 року у м. Донецьк померла її мати ОСОБА_2. У звязку з тим, що мати померла на тимчасово непідконтрольній території України, реєстрація смерті в Україні відбулася вже після шестимісячного строку, лише у грудні 2018 року, що підтверджується Рішенням Волноваського районного суду Донецької області від 03 грудня 2018 року у справі №221/8130/18 та свідоцтвом про смерть серія ІІ-НО №056265 видане Волноваським районним відділом ДРАЦС ГТУЮ у Донецькій області від 04.12.2018 року. Після її смерті відкрилася спадщина, яку вона має намір прийняти як спадкоємець за заповітом. У встановлений законодавством шестимісячний строк після смерть матері, спадкову справу не відкривала, є єдиним спадкоємцем першої черги, відмову не писала. Заповіт складений секретарем Заповітненської сільської ради Камянсько-Дніпровського району Запорізької області. Спадкоємці, що фактично прийняли спадщину в порядку ч.3 ст.1268 ЦПК відсутні.

У грудні 2018 року на консультації нотаріуса їй розяснений порядок оформлення документів та повідомлено, що вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини та у неї відсутній родинний зв'язок з матірю у звязку з помилкою у свідоцтві про народження, та в актовому запису про народження, а саме невірно зазначено імя заявника та імя її матері.

Відповідно свідоцтва про народження: заявниця, ОСОБА_3, а в реєстрі актових записів про народження її імя записано як «Олена», її батьки ОСОБА_4 та ОСОБА_5, згідно інших документів її мати «Ганна». Відповідно даних свідоцтва про народження її матері, складеного російською мовою «Цыганкова Анна Федоровна». Після реєстрації шлюбу прізвище змінено на ОСОБА_2.

У разі оформлення спадщини за заповітом після смерті матері, заявниці необхідно буде підтвердити родинний звязок із спадкодавцем або сплатити податок, у розмірі 5% замість 0% ставки податку від вартості успадкованого майна, якщо родинні відносини не будуть підтвердженні у судовому порядку.

Відсутність документів про шлюб моєї матері та помилки у свідоцтві про народження перешкоджають заявнику встановити родинний зв'язок та скористатися своїм правом на отримання спадщини, за заповітом без сплати податку, після смерті її матері, тому заявниця змушена звернутися до суду для встановлення факту родинних відносин.

У судове засідання заявниця не з'явилася, у заяві про встановлення факту родинних відносин та встановлення додаткового строку для прийняття спадщини просить розглянути справу за її відсутності та задовольнити вимоги у повному обсязі.

Заінтересована особа у судове засідання не з'явилася, надала суду клопотання про розгляд справи без участі представника міської ради та прийняти рішення на розсуд суду.

Судом на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв'язку із неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, перевіривши зібрані по справі докази в їх сукупності, вважає, що заява підлягає задоволенню із наступних підстав.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна із сторін зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов'язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 268 ч.5 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, померла 03.03.2018р., на тимчасово окупованій території України, реєстрація смерті в Україні відбулася вже після шестимісячного строку, у грудні 2018 року, що підтверджується рішенням Волноваського районного суду Донецької області від 03 грудня 2018 року у справі №221/8130/18 та свідоцтвом про смерть, серії ІІ-НО №056265 видане Волноваським районним відділом ДРАЦС ГТУЮ у Донецькій області від 04.12.2018 року, актовий запис № 1126.

Згідно копії свідоцтва про народження, встановлено, що батьками ОСОБА_3, є ОСОБА_4 та ОСОБА_5, згідно інших документів її мати «Ганна». Відповідно даних свідоцтва про народження її матері, складеного російською мовою «Цыганкова Анна Федоровна». Після реєстрації шлюбу прізвище змінено на ОСОБА_2. Згідно трудової книжці матері заявниці,встановлено, що ОСОБА_6 змінювала прізвище на Циганкову та на ОСОБА_2.

Вирішуючи питання про встановлення даного факту суд виходить з того, що відповідно до ч.1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Пунктом 1 частини 1статті315 ЦПК України передбачено, що в судовому порядку може бути встановлений факт родинних відносин між фізичними особами.

Згідно з п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв'язку із втратою годувальника.

Вказаний в заяві факт заявниці необхідно встановити з метою оформлення спадкових прав, іншим шляхом встановити його неможливо.

Згідно з пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець,

який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: У разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268, статей1296-1299 ЦК України.

Окрім цього, встановлення даного юридичного факту та встановлення додаткового строку для прийняття спадщини в достатній мірі захистить інтереси заявниці та відповідатиме завданням цивільного судочинства, визначеним у ст.2 ЦПК України.

У суду немає підстав ставити під сумнів істинність фактів, повідомлених заявником та підтверджених документами.

За таких обставин, оскільки законом не визначено іншого, крім судового порядку встановлення факту родинних відносин між особами, та встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, які просить встановити заявниця, підтверджується письмовими доказами, наявними у матеріалах справи, суд приходить до висновку, що вимоги заявниці є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.2,10,12,13,81, 229,258,259,263-265,293,294,315-319 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1, зацікавлена особа Волноваська міська рада, про встановлення факту родинних відносин та встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме визнати, що ОСОБА_2, 22.01.1936р.н. яка померла 03.03.2018 року у м. Донецьк Донецької області є матірю ОСОБА_1.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2, яка померла 03.03.2018 року у м. Донецьк Донецької області.

Рішення може бути оскаржене до Донецького апеляційного суду, шляхом подачі апеляції протягом 30-ти днів після проголошення рішення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.В. ПИСАНЕЦЬ