КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/7989/2019
У Х В А Л А

02 жовтня 2019 року місто Київ

справа № 369/6969/17

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Борисової О.В., перевіривши виконання вимог ст.356 ЦПК України за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07 березня 2019 року про ухвалення додаткового рішення та на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 квітня 2019 року про залишення заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами без руху, постановлених під головуванням судді Пінкевича Н.С. у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Провідна» про відшкодування шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07 березня 2019 року ухвалено додаткове рішення, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 витрати на правову допомогу у розмірі 3865,31 грн. та стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 витрати на правову допомогу у розмірі 3865,31 грн.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 квітня 2019 року заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами у справі повторно залишено без руху та надано строк для сплати судового збору за подачу вказаної заяви.

Не погоджуючись з даними ухвалами суду представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 18 квітня 2019 року подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 квітня 2019 року апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 в частині оскарження ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07 березня 2019 року було залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків вказаної апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали, а саме для подачі клопотання про поновлення строку із зазначенням підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07 березня 2019 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 квітня 2019 року апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 в частині оскарження ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 квітня 2019 року про залишення заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами без руху було залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків вказаної апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали, а саме для подачі клопотання про поновлення строку із зазначенням підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 квітня 2019 року.

14 червня 2019 року на адресу Київського апеляційного суду від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій заявник просила поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07 березня 2019 року про ухвалення додаткового рішення та ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 квітня 2019 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 червня 2019 року поновлено представнику позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження ухвали ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07 березня 2019 року про ухвалення додаткового рішення та ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 квітня 2019 року про залишення заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами без руху.

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 в частині оскарження ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07 березня 2019 року про ухвалення додаткового рішення та ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 квітня 2019 року про залишення заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами без руху залишено без руху.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала Київського апеляційного суду від 18 червня 2019 року неодноразово, а саме: 18 червня 2019 року та 12 серпня 2019 року направлялася позивачу ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 та її представнику ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 . Вказані адреси були зазначені як в позовній заяві, так і в апеляційній скарзі.

Однак всі конверти з ухвалою повернулися на адресу суду з відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання» (т.2 а.с.226-229).

Іншої адреси проживання або перебування позивача матеріали справи не містять.

Відповідно до ч.7 та п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України у разі не надання особами які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам за адресою їх місця проживання, перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

За правилами статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язанні повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження), або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місце знаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Таким чином, відповідно до ст.ст.128, 131 ЦПК України ухвала Київського апеляційного суду від 18 червня 2019 року вважається вручена апелянту належним чином.

Крім того, Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України» зазначив, що заявники повинні самі виявляти належну зацікавленість у розгляді їхньої справи.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього кодексу застосовуються положення ст.185 цього кодексу.

Так, апелянт відповідно до ухвали Київського апеляційного суду від 18 червня 2019 рокуповиненбувнадати до Київського апеляційного суду окремо апеляційну скаргу на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07 березня 2019 року про ухвалення додаткового рішення та апеляційну скаргу на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 квітня 2019 року про залишення заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами без руху, яка повинна відповідати вимогам п.3 ч.2 ст.356 ЦПК України, надати їх копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, та надати оригінал квитанції про оплату судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 квітня 2019 року.

Разом з тим, ні позивачем ОСОБА_1 , ні її представником ОСОБА_2 недоліки апеляційної скарги встановлені ухвалою Київського апеляційного суду від 18 червня 2019 року усунуті не були, а тому згідно з ст.185 ЦПК України апеляційна скарга підлягає поверненню.

На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути обмежено, зокрема задля забезпечення нормального функціонування судової системи. Це включає часові обмеження, фінансовий тягар, вимоги щодо форми звернення тощо.

Так, прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Крім того, як наголошує у своїх рішенням Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як вбачається з матеріалів справи, ні позивачОСОБА_1 , ні її представник ОСОБА_2 не цікавилися рухом даної справи, про що свідчить відсутність будь-яких звернень до суду з метою отримання інформації про постановлення ухвали за наслідком розгляду даної апеляційної скарги.

При цьому, слід зазначити, що дані про хід апеляційного провадження є доступними як при безпосередньому зверненні до суду так і через мережу інтернет. Але жодних дій направлених на розгляд справи в установленому законом порядку ними не вчинено. Наведене свідчить про недобросовісність здійснення особою, що подала апеляційну скаргу своїх процесуальних прав. Такі дії порушують права інших учасників розгляду щодо можливості вирішення спору.

Оскільки, недоліки апеляційної скарги встановлені ухвалою суду від 18 червня 2019 року усунуті не були, тому згідно з ст.185 ЦПК України апеляційна скарга підлягає поверненню.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає апелянту повторно звернутися з апеляційною скаргою, оформленою відповідно до вимог ст.356 ЦПК України.

У зв`язку з наведеним, повернення апеляційної скарги не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки після усунення вказаних невідповідностей вимогам закону, апелянт має право повторного звернення до суду із апеляційною скаргою.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07 березня 2019 року про ухвалення додаткового рішення та на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 квітня 2019 року про залишення заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами без руху, постановлених під головуванням судді Пінкевича Н.С. у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Провідна» про відшкодування шкоди визнати неподаною та повернути апелянту.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя Борисова О.В.