У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття провадження у справі

"25" вересня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ), третя особа Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація (02094, м. Київ, б-р Праці, 1/1) про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В :

11 вересня 2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, який 12 вересня 2019 року, у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, було передано в провадження судді Катющенко В.П.

Відповідно до заявлених позовних вимог, позивач просить суд: усунути перешкоди у здійсненні ОСОБА_1 права користування 18/100 часткою квартири, що належить їй на праві підставі Договору дарування посвідченим приватним нотаріусом КМНО Зубченком Р. 22.12.2018 р. за реєстром № 3845, шляхом позбавлення ОСОБА_2 права користування житловим приміщенням в кв. АДРЕСА_2 та зняття її з реєстраційного обліку в цій квартирі.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що вона є власником 18/100 часток квартири АДРЕСА_2. Попереднім власником частки цієї квартири була ОСОБА_3 (на час укладення договору дарування - ОСОБА_3 ), що підтверджується договором дарування частини квартири посвідченим приватним нотаріусом КМНО Біляєвим В.О. 09.09.2004 року за реєстром № 7279. ОСОБА_2 є донькою ОСОБА_3 і не є співвласником відчуженої ОСОБА_1 частки квартири. На час набуття ОСОБА_1 вказаної частки квартири і до цього часу в ній залишаються зареєстрованими дві особи: ОСОБА_3 та ОСОБА_2 Між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 досягнута домовленість про те, що остання на вимогу ОСОБА_1 вирішить питання звільнення квартири та зняття з реєстрації в позасудовому порядку. Однак ОСОБА_2 в набутій ОСОБА_1 квартирі не проживає. Фактичне місце її реєстрації перебування не відоме. Зі слів ОСОБА_3 її донька залишила цю квартиру з набуттям повноліття. Тому вирішення питання зняття ОСОБА_2 з реєстрації без її участі в позасудовому порядку є неможливим. ОСОБА_3 припинила своє право власності на частку у вищезазначеній квартирі у зв`язку з її відчуженням. Будь-яких договірних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , як члена її сім`ї, щодо користування набутою ОСОБА_1 квартирою, які давали б підстави для обмеження прав та обов`язків, як власника квартири ОСОБА_1 не має. ОСОБА_1 набула законного права вимоги позбавлення права користування ОСОБА_2 житловим приміщенням належної ОСОБА_1 частки квартири та одночасного зняття її з реєстрації, наявність реєстрації відповідача порушує права та інтереси ОСОБА_1 в особистому користуванні квартирою, її утриманні та оплаті житлово-комунальних послуг, можливого оформлення субсидії.

У відповідності до вимог ч.6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, суддя враховує положення ч. ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України, та з огляду на що вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому суддя приходить до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 274, ч. 5 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, суддя приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст. ст. 32, 175, 177, 187, 261, 274-279, 353 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ), третя особа Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація (02094, м. Київ, б-р Праці, 1/1) про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач може подати в строк, що не перевищує п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а позивач - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Не пізніше п`ятиденного строку відповідач має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. У разі неподання у встановлений судом строк яких, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Треті особи, що не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, мають право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву, які повинні відповідати вимогам третьої - шостої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, протягом десяти днів з дня отримання позову або відзиву.

Інші учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третьої особи протягом п`яти днів з дня отримання таких пояснень.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://court.gov.ua/sud2604.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: