Ухвала

25 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 757/76705/17-ц

провадження № 61-13427св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Висоцької В. С.,

суддів: Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Сердюка В. В., Фаловської І. М.,

учасники справи:

позивач - Державна архітектурно-будівельна інспекція України,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії шляхом знесення добудови до нежитлового приміщення, закасаційною скаргою Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 05 лютого 2019 року в складі судді Осаулова А. А. та постанову Київського апеляційного суду від 12 червня 2019 року у складі колегії суддів: Оніщук М. І., Шебуєвої В. А., Крижанівської Г. В.

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2017 року Державна архітектурно-будівельна інспекція України звернулася в суд із позовом до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії шляхом знесення добудови до нежитлового приміщення.

Позовна заява мотивована тим, що 17 липня 2017 року посадовою особою департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у місті Києві було проведено позапланову перевірку дотримання ОСОБА_1 та ПП «Світлана» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Нежиле приміщення АДРЕСА_2 » та встановлено, що на момент інвентаризації 06 травня 1976 року у приміщенні АДРЕСА_2 у матеріалах інвентаризаційної справи на кресленнях існував один дверний отвір назовні будинку, в той час як на момент інвентаризації 04 жовтня 2001 року у вказаному приміщенні зазначено два дверних отвори. За результати вказаної позапланової перевірки було складено акт від 28 липня 2017 року щодо експлуатації відповідачем вищевказаного самочинно реконструйованого нежитлового приміщення без прийняття його в установленому порядку - експлуатацію, а також видано відповідачу припис з вимогою заборонити його експлуатацію. При цьому, через невиконання вимог вищенаведеного припису, 18 жовтня 2017 року посадовою особою департаменту було видано відповідачу припис з вимогою знести самочинно добудовану прибудову до цього нежитлового приміщення.

Разом з тим, оскільки відповідач продовжує експлуатувати самочинно реконструйоване приміщення АДРЕСА_3 , позивач просив зобов`язати ОСОБА_1 привести до попереднього стану нежитлове приміщення АДРЕСА_3 до попереднього стану шляхом знесення добудови до нежитлового приміщення АДРЕСА_3 .

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 05 лютого 2019 року, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 12 червня 2019 року, у задоволенні позову відмовлено.

Рішення місцевого суду, з яким погодився суд апеляційної інстанції, мотивовано тим, що відповідач придбала нежитлове приміщення АДРЕСА_3 уже реконструйованим. Докази надані позивачем не є достатніми та такими, що дають суду можливість зробити достовірний висновок про те, що ОСОБА_1 , як власник нежитлового приміщення АДРЕСА_1 вчинила самочинне будівництво, а з матеріалів справи вбачається про здійснення добудови відбулось задовго до часу придбання об`єкта відповідачем, що у відповідності до статті 376 ЦПК України унеможливлює зобов`язання ОСОБА_1 приведення приміщення у належний стан шляхом знесення добудови (отвору).

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у липні 2019 року до Верховного Суду, Державна архітектурно-будівельна інспекція України, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить рішення суду першої та постанову апеляційної інстанцій скасуватиі ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що судами першої та апеляційної інстанцій не враховано, що як на момент проведення перевірки так і до оскарження у судових інстанціях перевірок департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у місті Києві Мороз С. В. не надала документи, які б свідчили про прийняття об`єкта в експлуатацію після реконструкції.

У касаційній скарзі зазначається, що під час прийняття рішення потрібно враховувати позицію Верховного Суду України, яка викладена у постанові від 15 листопада 2016 року по справі № 802/1318/15-а щодо юрисдикції даної категорії справ.

Узагальнений виклад позиції інших учасників справи

У вересні 2019 року ОСОБА_1 надіслала відзив на касаційну скаргу, я якій зазначає, що вона не здійснювала жодних реконструкцій чи перепланування приміщення АДРЕСА_3 , не облаштовувала жодних додаткових вхідних отворів у вищевказане приміщення.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

19 липня 2019 року справу розподілено колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в складі суддів Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Сердюка В. В., Фаловської І. М.

Ухвалою Верховного Суду від 09 серпня 2019 року відкрито касаційне провадження у цивільній справі і витребувано її з Шевченківського районного суду міста Києва.

Ухвалою Верховного Суду від 11 вересня 2019 року справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в складі п`яти суддів.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

За правилами частини шостої статті 403 ЦПК України справа підлягає передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду у всіх випадках, коли учасник справи оскаржує судове рішення з підстав порушення правил предметної чи суб`єктної юрисдикції.

Частиною першою статті 404 ЦПК України визначено, що питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду вирішується судом за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи.

У постанові Верховного Суду України від 15 листопада 2016 року по справі № 802/1318/15-а, на яку посилається заявник у касаційній скарзі, зроблено висновок про те, що спір за позовом ДАБІ в особі департаменту про зобов`язання знесення самочинного будівництва підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки цей спір не стосується захисту прав, свобод та інтересів у сфері публічно-правових відносин, а пов`язаний з вирішенням питання щодо речового права. А відтак його розгляд не належить до юрисдикції адміністративних судів.

Отже, свою касаційну скаргу Державна архітектурно-будівельна інспекція України обгрунтовує належністю цього спору до цивільної юрисдикції.

У постанові від 11 квітня 2018 року у справі № 161/14920/16-а (провадження № 11-251апп18) Велика Палата Верховного Суду, навівши відповідні обґрунтування, відступила від висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 15 листопада 2016 року у справі № 802/1318/15-а (провадження № 21-1959а16), на яку посилається позивач.

Таким чином, на вирішення касаційного суду поставлене питання про юрисдикційність даного спору.

Відповідно змін про процесуального законодавства, внесених згідно Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» вирішення спорів щодо юрисдикції належить до повноважень Великої Палати Верховного Суду.

Оскільки у цій справі оскаржується рішення суду першої інстанції, яке залишено без змін постановою апеляційного суду, про зобов`язання вчинити дії шляхом знесення добудови до нежитлового приміщення, а у касаційній скарзі наводяться доводи щодо юрисдикції цього спору, які підлягають перевірці, тому відповідно до статті 403 ЦПК України наявна безумовна підстава для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Керуючись статтями 403, 404 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії шляхом знесення добудови до нежитлового приміщення, за касаційною скаргою Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 05 лютого 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 червня 2019 року передати на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Ухвала суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. С. Висоцька

Судді: А. І. Грушицький

І. В. Литвиненко В. В. Сердюк
І. М. Фаловська