Постанова

Іменем України

26 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 643/16818/18

провадження № 61-14066св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М.,

учасники справи:

позивач - Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради; відповідач - ОСОБА_1 , третя особа - Харківська міська рада,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 12 червня 2019 року у складі колегії суддів: Овсяннікової А. І., Коваленко І. П., Сащенко І. С.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У листопаді 2018 року Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа - Харківська міська рада, про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова.

Позов мотивовано тим, що відповідно до декларації від 30 серпня 2016 року про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, ОСОБА_1 є замовником реконструкції нежитлових приміщень першого поверху №13-:-20 в літ. «А-16» під адміністративно-торговельні приміщення з улаштуванням окремої вхідної групи по АДРЕСА_1 .

На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництва відповідач не виконав покладеного на нього вимогами чинного законодавства обов`язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору, кошти до бюджету м. Харкова на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова не сплатив.

Листами від 18 січня 2017 року № 38/0/114-17 та від 06 березня 2017 року 153/0/114-17 відповідача проінформовано про необхідність звернення до ДЕКМ Харківської міської ради для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Відповіді на листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від відповідача, а ні до Департаменту економіки та комунального майна, а ні до Харківської міської ради не надходило.

З урахуванням викладеного, Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради просив суд визнати укладеним між ним та відповідачем договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова в редакції, що міститься у позовній заяві.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Московського районного суду міста Харкова від 04 лютого

2019 року у задоволенні позову Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не доведено наявність наміру відповідача щодо забудови земельної ділянки. У декларації від 30 серпня 2016 року про готовність об`єкта до експлуатації зазначається інформація про об`єкт як реконструкція нежитлових приміщень без зміни зовнішньої конфігурації. Вимогами чинного законодавства передбачено обов`язок укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту саме з наміром щодо забудови земельної ділянки як комплексом заходів по розміщенню об`єктів будівництва на земельній ділянці, а не з будівництвом як видом діяльності.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Харківського апеляційного суду від 12 червня 2019 року апеляційну скаргу Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради задоволено, рішення Московського районного суду міста Харкова від 04 лютого 2019 року скасовано. Ухвалено нове рішення, яким позов задоволено. Визнано укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між ОСОБА_1 та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради в редакції, викладеній у позовній заяві. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції, апеляційний суд виходив з того, що відповідачем порушено вимоги Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки він ухилявся від укладення договору пайової участі до прийняття об`єкту нерухомого майна до експлуатації, тому позов підлягає задоволенню.

Аргументи учасників справи

Узагальнені доводи касаційної скарги

У липні 2019 року ОСОБА_1 подав касаційну скаргу до Верховного Суду, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить змінити постанову Харківського апеляційного суду від 12 червня 2019 року в частині задоволення позовних вимог та ухвалити нове рішення, яким визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова в редакції, викладеній у касаційній скарзі.

Касаційна скарга мотивована тим, що судом апеляційної інстанції не враховано, що розмір величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту повинен обраховуватися із урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, яка зазначена у пункті 20 декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до ІІІ категорії складності, зареєстрованої Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради 30 серпня 2016 року, та складає 53 112 грн.

Узагальнені доводи відзиву на касаційну скаргу.

У серпні 2019 року до Верховного Суду надійшов відзив департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на касаційну скаргу ОСОБА_1 , в якій заявник просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані рішення - без змін.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

07 серпня 2019 року справа надійшла до Верховного Суду. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 липня

2019 року справу призначено судді-доповідачеві Бурлакову С. Ю.

Ухвалою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від

09 вересня 2019 року справу № 643/16818/18 призначено до судового розгляду.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Суд установив, що згідно з декларацією про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до ІІІ категорії складності, зареєстрованої Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради 30 серпня 2016 року, ОСОБА_1 здійснив реконструкцію нежитлових приміщень першого поверху № 13-:-20 літ. «А-16» під адміністративно - торгівельні приміщення з улаштуванням окремої вхідної групи по АДРЕСА_1 .

Відповідно до пункту 20 декларації, кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією становить 53 112 грн, у тому числі витрати на будівельні роботи «53 112» грн, витрати на машини, обладнання та інвентар «-» грн.

Відповідно до пункту 22 декларації зазначено, що у зв`язку з реконструкцією приміщень, без зміни зовнішньої конфігурації, та як наслідок, відсутності намірів забудови земельної ділянки, зазначити інформацію щодо договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не потрібно.

Листами від 18 січня 2017 року № 38/0/114-17 та від 06 березня 2017 року 153/0/114-17 відповідача проінформовано про необхідність звернення до ДЕКМ Харківської міської ради для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Відповіді на листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від відповідача ані до Департаменту економіки та комунального майна, ані до Харківської міської ради не надходило, що стало підставою для звернення позивача з даним позовом.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини третьої статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Відповідно до частини другої статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону (частина перша статті 40 зазначеного закону).

Рішенням Харківської міської ради Харківської області № 319 від 22.05.2013 року «Про внесення змін до рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804 «Про пайову участь замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова» затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова у новій редакції (надалі - Порядок).

Відповідно до пункту 1.3 Порядку замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки в місті Харкові, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, крім випадків, передбачених чинним законодавством України та цим Порядком.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.

У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати, зокрема, 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд.

Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками.

Замовники будівництва залучаються до пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста виключно на підставі укладених з виконавчим комітетом та фінансовим управлінням договорів про пайову участь (пункт 1.2 Порядку).

У разі якщо замовник не звернувся про укладення договору про пайову участь та не підписав його у встановлені терміни, виконавчий комітет та/або фінансове управління вправі подати позовну заяву про укладення такого договору в судовому порядку (пункт 1.4 Порядку).

З огляду на наведене колегія суддів суду касаційної інстанції погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, що укладення договору про пайову участь є обов`язковим для відповідача згідно з вимогами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку.

Аналогічні висновки містяться в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 339/388/16-ц (провадження №14-261цс18).

Таким чином суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між ОСОБА_1 та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Разом з тим, колегія суддів не погоджується з висновком суду апеляційної інстанції щодо редакції пункту 2.1.1 договору в частині визначення розміру і порядку сплати пайового внеску, та додатком до договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

У пункті 2.10 розділу 2 «Визначення термінів» Порядку про пайову участь встановлено, що вартість будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування - величина, яка визначається множенням показника опосередкованої вартості спорудження 1 кв. м житла/нежитлових будівель та споруд (без урахування ПДВ), що діє на момент складання проекту договору на загальну площу, та доведена Мінрегіонбудом, або визначається на основі нормативів для одиниці створеної потужності, затверджених рішенням міської ради.

Загальна кошторисна вартість будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування - величина, визначена згідно з державними будівельними нормами, без урахування витрат з придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішньо- та позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій та повинна мати висновок ДП «Укрдержбудекспертиза», або його філій.

У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.

Пунктом 6.2 Порядку встановлено, що розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту та порядок її сплати визначається в залежності від категорії об`єктів містобудування та відповідно до типового договору укладеного з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури) (додаток № 1) та на основі вартості будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування. Вартість будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування не може бути нижчою за загальну кошторисну вартість будівництва об`єкту: 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування - для житлових будинків.

Загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта, при її наявності повинна мати висновок Державної інвестиційної експертизи.

З аналізу наведених норм убачається, що під час затвердження Порядку орган місцевого самоврядування передбачив порядок визначення загальної кошторисної вартості будівництва (яка ураховується під час визначення розміру пайової участі) залежно від обставин її підтвердження.

Таким чином, згідно із Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Положенням про пайову участь величина пайової участі замовника будівництва у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування, відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі, з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами ДП «Укрдержбудекспертиза» або його філією.

Враховуючи те, що інформація, зазначена у декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до ІІІ категорії складності, зареєстрована Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради 30 серпня 2016 року, а тому відсутні підстави вважати, що дані, зазначені у цій декларації, є неправильними.

Отже декларація про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до ІІІ категорії складності від 30 серпня 2016 року, є належним доказом у цій справі, а тому зазначені у ній дані не потребують додаткової перевірки судом.

Враховуючи визначений порядок розрахунку розміру пайової участі, на підставі техніко-економічних показників, поданих замовником будівництва, наказу Мінрегіонбуду від 27 квітня 2016 року № 103 «Про показники опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України», розрахунок розміру пайової участі замовника будівництва по об`єкту «реконструкція нежитлових приміщень першого поверху № 13-:-20 літ. «А-16» під адміністративно - торгівельні приміщення з улаштуванням окремої вхідної групи по АДРЕСА_1», складає 5 311 грн 20 коп.

Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини першої статті 412 ЦПК України підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Зважаючи на вищевикладене та враховуючи, що у справі не вимагається збирання або додаткової перевірки чи оцінки доказів, обставини справи встановлені судом апеляційної інстанції повно, проте в частині визначення розміру пайової участі відповідача ОСОБА_1 у сумі 199 838 грн 10 коп., допущено неправильне застосування норм матеріального права, тому рішення суду апеляційної інстанції в цій частині підлягає зміні із зазначенням суми пайової участі у розмірі 5 311 грн 20 коп. В іншій частині рішення суду апеляційної інстанції підлягає залишенню без змін.

З урахуванням викладеного та керуючись статтями 141, 400, 412 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Харківського апеляційного суду від 12 червня 2019 року в частині визначення розміру пайової участі ОСОБА_1 в договорі про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, змінити, зазначивши її у розмірі 5 311 грн 20 коп.

В іншій частині постанову Харківського апеляційного суду від 12 червня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді:М. Є. Червинська С. Ю. Бурлаков А. Ю. Зайцев
Є. В. Коротенко
В. М. Коротун