Постанова

Іменем України

26 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 761/30876/18

провадження № 61-14978св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Коротуна В. М., Червинської М. Є.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач 1 - Київської міської ради,

відповідач 2 - ОСОБА_2 ,

третя особа - Головне територіальне управління юстиції у м. Києві,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 27 березня 2019 року у складі судді Піхур О. В. та постанову Київського апеляційного суду від 27 червня 2019 року в складі колегії суддів: Поліщук Н. В., Шахової О. В., Вербової І. М.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київської міської ради (далі - КМДА), ОСОБА_2 , третя особа: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся ОСОБА_3 На випадок своєї смерті ОСОБА_3 склала на його користь заповіт.

07 жовтня 2013 року (по час подання позову) утримується в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України (далі - ДУ «Київський слідчий ізолятор»).

Заявою від 24 лютого 2017 року, що посвідчена начальником ДУ «Київський слідчий ізолятор», звернувся до Першої Державної нотаріальної контори із повідомленням про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті його бабусі.

Листом цієї нотаріальної контори від 07 березня 2017 року заява направлена за належністю до Одинадцятої Державної нотаріальної контори, якою 15 березня 2017 року надано відповідь про пропуск шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини.

Зазначає, що та обставина, що він утримується у ДУ «Київський слідчий ізолятор» стала причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Просив визначити йому додатковий строк для звернення до Одинадцятої Державної нотаріальної контори у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 27 березня 2019 року,залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 27 червня 2019 року, позовні вимоги задоволено.

Визначено ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив із того, що позивачем доведено, що строк для прийняття спадщини було ним пропущено з поважної причини.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 12 серпня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі № 761/30876/18 та витребувано її з Шевченківського районного суду міста Києва.

Узагальнені доводи касаційної скарги

У серпні 2019 року ОСОБА_2 подала касаційну скаргу до Верховного Суду, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила скасувати оскаржені судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Касаційна скарга мотивована тим, що суди не врахували, що у позивача була об`єктивна можливість подати заяву про прийняття спадщини через пошту, як це передбачено чинним законодавством, а об`єктивні, непереборні та істотні труднощі для подання такої заяви відсутні.

Узагальнені доводи особи, яка подала заперечення на касаційну скаргу

Відзив на касаційну скаргу не надходив.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Суд установив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабуся позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується даними свідоцтва про смерть.

На момент смерті ОСОБА_3 на праві власності належала 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , у якій вона проживала та була зареєстрована, що підтверджується даними свідоцтва про право власності на житло із написом на зворотному боці щодо спадкування частини квартири, інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 08 серпня 2018 року та довідкою КК «Центр комунального сервісу» від 19 листопада 2016 року.

Інша 1/2 частини квартири на праві власності належить ОСОБА_2 , що підтверджується даними свідоцтва про право власності на житло із написом на зворотному боці щодо спадкування нею частини квартири, інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 08 серпня 2018 року.

Відповідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 1/2 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 належить в порядку спадкування за заповітом ОСОБА_2

На випадок своєї смерті, ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 складено заповіт, згідно із яким все своє майно вона заповіла ОСОБА_1 . Заповіт посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Голяченко М. В. та зареєстрованого в реєстрі за № 127.

Відповідно до інформації ДУ «Київський слідчий ізолятор», що міститься у відповіді від 08 червня 2018 року № 11089 на адвокатський запит, ОСОБА_1 , 1987 року народження, утримується в ДУ «Київський слідчий ізолятор» з 07 жовтня 2013 року по теперішній час.

24 лютого 2017 року ОСОБА_1 складено заяву на адресу Першої Київської державної нотаріальної контори, у якій він повідомляє, що приймає спадщину після смерті його бабусі ОСОБА_3 . Заява посвідчена начальником ДУ «Київський слідчий ізолятор» 24 лютого 2017 року.

Супровідним листом від 24 лютого 2017 року ДУ «Київський слідчий ізолятор» заява направлена до Першої Київської державної нотаріальної контори, де і була зареєстрована 06 березня 2017 року.

Супровідним листом від 07 березня 2017 року Перша Київська державна нотаріальна контора направила заяву за належністю до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори з тих підстав, що цією нотаріальною конторою 21 листопада 2016 року заведена спадкова справа до майна померлої ОСОБА_3

Одинадцята Київська державна нотаріальна контора листом від 15 березня 2017 року на адресу ДУ «Київський слідчий ізолятор» повідомила ОСОБА_1 про пропуск строку для прийняття спадщини та про наявність спадкоємця, який подав заяву про прийняття спадщини впродовж строку встановленого законом.

21 листопада 2016 року до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори Канівець О. В. подано заяву про прийняття спадщини.

03 серпня 2017 року Одинадцятою Київською державною нотаріальною конторою винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із відсутністю документів, які б підтверджували родинний зв`язок із спадкодавцем.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зі статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суди на підставі належним чином оцінених доказів, установивши, що спадщина відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , а спадкоємець склав заяву про прийняття спадщини 24 лютого 2017 року (у шестимісячний строк встановлений статтею 1269, 1270 ЦК України) зробили правильний висновок про те, що позивач у передбачені законом строк здійснив дії щодо прийняття спадщини. Разом з тим, перебуваючи в ДУ «Київський слідчий ізолятор» позивач мав певні обмеження, встановленні статтею 13 Закону України «Про попереднє ув`язнення», у тому числі у доступі до вільного надіслання поштової кореспонденції. Оскільки ОСОБА_1 своєчасно, до закінчення шестимісячного строку, вчинив заяву про прийняття спадщини, проте така заява ОСОБА_1 із зволіканням (з незалежних від нього причин) була направлена адміністрацією місця утримання через установи зв`язку, що зумовило відповідні правові наслідки, то суди зробили правильний висновок про існування об`єктивних перешкод у прийнятті спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Висновки за результатом розгляду касаційної скарги

З урахуванням встановлених у справі обставин, судами правомірно визначено позивачу додатковий строк для прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

З огляду на вищевказане, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані рішення - без змін, оскільки суд правильно застосували до спірних правовідносин норми матеріального права та не порушив норми процесуального права.

Доводи касаційної скарги спростовуються встановленими судом обставинами справи і по суті зводяться до незгоди з висновками суду стосовно установлення цих обставин, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом, який їх обґрунтовано спростував.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Оскільки касаційну скаргу залишено без задоволення, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, немає.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 27 березня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 червня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ю. Бурлаков

В. М. Коротун

М. Є. Червинська