КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2019 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Крижанівська Г.В., Чобіток А.О.,

секретар Горбачова І.В.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_1 ,

представників відповідача ОСОБА_3, ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 04 лютого 2019 року по цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2018 року Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» звернулося до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_1 , згідно з яким просило: стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» вартість спожитої електричної енергії на загальну суму 58 901,90 грн. та судовий збір у розмірі 1 762,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що ПрАТ «Київобленерго» є суб`єктом господарювання, який отримав ліцензію НКРЕ на право здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та ліцензію НКРЕ на право здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами на території Київської області.

При цьому, згідно з умовами Договору про користування електричною енергією № 200832412 від 23.10.2008 року ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії та оплачує вартість використаної (купленої) ним електричної енергії за умовами цього договору.

Разом з тим, позивач вказував, що незважаючи на те, що після проведення зйому показів на засобах обліку споживачів за адресою: АДРЕСА_1 , відповідачу було надіслано рахунок на суму 58 628,47 грн., останній використану ним енергію не оплатив, оскільки не погодився із сумою боргу.

В свою чергу, за результатами розгляду заяви відповідача про проведення перевірки працездатності засобу обліку було складено Акт технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії № 136438 від 20.07.2016 року про те, що електролічильник працює вірно.

Крім того, 10.10.2016 року ДП «Укрметртестстандарт» було проведено повірку засобу обліку та складено протокол № 2361, де також зазначено про те, що засіб обліку придатний для роботи.

За вказаних обставин, а також посилаючись на те, що відповідач добровільно борг не погашає, позивач звернувся до суду з цим позовом, який просив задовольнити у повному обсязі.

Заочним рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 04.02.2019 рокупозов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Київобленерго» вартість спожитої електричної енергії у розмірі 58 901,90 грн. та судові витрати у розмірі 1 762,00 грн. (а.с. 56-59).

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, а також неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить заочне рішення скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.

Так, в обґрунтування доводів своєї апеляційної скарги відповідач посилається на свою необізнаність про судовий розгляд справи, адже як ухвала про відкриття провадження у справі, так і вся подальша кореспонденція, зокрема судові повістки були надіслані судом не за адресою реєстрації його місця проживання.

При цьому, апелянт зауважує, що суд першої інстанції, задовольняючи позов, не врахував та не надав належної оцінки тому, що через порушення позивачем своїх обов`язків щодо проведення періодичних (міжповірочних) повірок засобу обліку електричної енергії, електролічильник, встановлений за його адресою, не відповідає вимогам нормативно-правових актів України та не може бути застосований для обчислення електроенергії та нарахування спірної заборгованості (а.с. 167-181).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19.06.2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою та надано учасникам справи строк для подання відзиву на апеляційну скаргу (а.с. 204, 205)

03.07.2019 року до суду надійшов відзив позивача на апеляційну скаргу (а.с. 209-210).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 30.07.2019 року справу за апеляційною скаргою призначено до розгляду (а.с. 219).

Відповідач та його представники у судовому засіданні апеляційну скаргу підтримали та просили її задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні щодо задоволення апеляційної скарги заперечував, посилаючись на її безпідставність та необґрунтованість.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення сторін, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, 23.10.2008 року між ЗАТ «АЕС «Київобленерго», правонаступником якого є ПрАТ «Київобленерго», та ОСОБА_1 було укладено Договір про користування електричною енергією № 200832412, за умовами якого позивач зобов`язався постачати відповідачу електричну енергію за адресою: АДРЕСА_1 , а останній, в свою чергу, зобов`язався оплачувати надану електричну енергію відповідно до показань приладу по рахунках, надісланих йому поштою чи персоналом енергопостачальника.

Звертаючись до суду з позовом, позивач, як на підставу для його задоволення, зазначав, що незважаючи на те, що після проведення зйому показів на засобах обліку споживачів за адресою: АДРЕСА_1 , відповідачу було надіслано рахунок на суму 58 628,47 грн., останній використану ним енергію не оплатив, оскільки не погодився із сумою боргу.

Так, дійсно, як вбачається з матеріалів справи, відповідач у червні 2016 року отримав рахунок на оплату спожитої електричної електроенергії за травень 2016 року на суму 58 628,47 грн., в якому в режимі «ніч» показники лічильника станом на 02.05.2016 року становили 103 379 кВт/год.

Не погоджуючись з вказаною суму боргу, ОСОБА_1 звернулася з письмовою заявою до Фастівського РП ПАТ «Київобленерго» з вимогою перевірити працездатність обліку, оскільки вважала, що причиною боргу є технічні неполадки засобу обліку.

За результатами розгляду вищенаведеної заяви відповідача 20.07.2016 року було складено Акт технічної перевірки розрахункового обліку електричної енергії за № 136438 про те, що електролічильник працює вірно.

Також, 20.07.2016 року Фастівським РП ПАТ «Київобленерго» було складено Акт-повідомлення № 15 про направлення ЗВТ на експертизу, а засіб обліку було знято і запаковано в пакет В 0026143 для доставки на експертизу.

Згідно з протоколом результатів вимірювання та інших даних, отриманих під час проведення повірки від 10.10.2016 року № 2361, засіб обліку, лічильник СТКЗ - 10АІН9Р.t придатний для роботи.

Так, відповідно до положень ст. 11 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», які діяли в період з 11.02.1998 року по 05.06.2014 року, засоби вимірювальної техніки можуть застосовуватися, якщо вони відповідають вимогам щодо точності, встановленим для цих засобів, у певних умовах їх експлуатації. Засоби вимірювальної техніки, на які поширюється державний метрологічний нагляд, дозволяється, зокрема, застосовувати лише за умови, якщо вони пройшли повірку або державну реєстрацію метрологічну атестацію.

Згідно зі ст. 1 вказаного Закону метрологічна атестація засобів вимірювальної техніки - дослідження засобів вимірювальної техніки з метою визначення їх метрологічних характеристик та встановлення придатності цих засобів до застосування.

У відповідності до ч. 3 ст. 28 цього Закону періодична повірка, обслуговування та ремонт побутових лічильників (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) здійснюються за рахунок підприємств і організацій, які надають послуги з електропостачання.

Також, у листі Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики, від 05.08.2013 року за № 53802/26/47-13 надані роз`яснення, що з урахуванням вищенаведених положень Закону не повірений у встановленому законодавством порядку засіб обліку не повинен застосовуватися для розрахунків за електричну енергію.

Разом з тим, 05.06.2014 року було прийнято новий Закон України «Про метрологію та метрологічну діяльність», вимоги ст. 8 якого встановлено, що у сфері законодавчо регульованої метрології застосовуються засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам щодо точності, регламентованим для таких засобів, у встановлених умовах їх експлуатації. Експлуатація засобів вимірювальної техніки, які застосовуються у сфері законодавчо регульованої метрології (законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки), здійснюється з дотриманням правил застосування таких засобів, встановлених у нормативно-правових актах, і вимог щодо їх експлуатації, встановлених в експлуатаційних документах на такі засоби. Законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки дозволяється застосовувати, випускати з виробництва, ремонту та в продаж і видавати напрокат лише за умови їх відповідності цьому Закону та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки.

Положеннями ст. 17 цього Закону передбачено, що законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту. Суб`єкти господарювання зобов`язані своєчасно з дотриманням встановлених міжповірочних інтервалів подавати законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, на періодичну повірку. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, здійснюються за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання.

Згідно зі ст. 1 вказаного Закону періодична повірка засобів вимірювальної техніки - це повірка, що проводиться протягом періоду експлуатації засобів вимірювальної техніки через встановлений проміжок часу (міжповірочний інтервал).

Як передбачено у п.п. 4.2.1, 4.2.3, 4.2.4 та 4.2.6 Національного стандарту України ДСТУ 2708:2006 «Метрологія. Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення» від 03.02.2006 року, який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин, для засобів вимірювальної техніки, які підлягають повірці, встановлено такі види повірки: первинна, періодична, позачергова, інспекційна та експертна. Періодичній повірці підлягають засоби вимірювальної техніки, які перебувають в експлуатації, в тому числі ті, які видають напрокат. Позачергову повірку проводять до закінчення міжповірочного інтервалу. Експертну повірку проводять у разі виникнення спірних питань щодо метрологічних характеристик., придатності до застосування і правильності експлуатації засобів вимірювальної техніки.

За умовами п. 13 Договору, укладеного між сторонами, позивач зобов`язаний проводити не менше як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку споживача відповідно до затверджених графіків та здійснювати його повірку.

При цьому, у відповідності до п. 38 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року за № 1357, енергопостачальник зобов`язується проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків та проводити планову повірку в терміни, встановлені нормативно-технічними документами та договором.

Однак, будь-яких належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що з моменту укладення Договору та до виникнення заборгованості по сплаті за електроенергію позивачем проводилися періодичні повірки засобу обліку електричної енергії, матеріали справи не містять.

Крім того, слід зазначити, що, як передбачено п. 22 розділу ІІ Порядку проведення повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 08.02.2016 року за № 193, експертна повірка законодавчо врегульованих засобів вимірювальної техніки проводиться в разі виникнення спірних питань щодо метрологічних характеристик, придатності до застосування і правильності експлуатації таких засобів.

За змістом п. 4 розділу Порядку за результатами експертної повірки персонал, що проводив повірку, складає висновок у довільній формі, який затверджується керівником виконавця. У висновку зазначаються результати повірки засобу в обсязі, визначеному в заяві на проведення експертної повірки.

Отже, в силу вищенаведених положень Порядку, протокол від 10.10.2016 року за №2361 не підтверджує як проведення експертної повірки та метрологічної експертизи засобу обліку електричної енергії, за показами якого відповідачу була нарахована заборгованість, так і технічної справності самого засобу обліку електроенергії.

Більш того, самим позивачем не заперечується той факт, що в ніч за період з 30.04.2016 року по 02.05.2016 року відповідач не міг спожити 88 004 кВт, оскільки це технічно не є можливим.

Також, сторонами не заперечувався той факт, що з часу встановлення ПрАТ «Київобленерго» позивачу лічильника та споживання останнім електричної енергії, заборгованість була відсутня і споживач сплачував щомісяця за спожиту електричну енергію згідно виставлених йому ПрАТ «Київобленерго» рахунків.

Однак, суд першої інстанції на вище встановлені обставини уваги не звернув та, враховуючи відсутність будь-яких доказів, які б підтверджували технічну справність засобу обліку електричної енергії, помилково дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за спожиту електричну енергію.

При цьому, слід наголосити, що в даному випадку відповідач, як споживач, діяв добросовісно, в той час як протиправність його дій, які б спричинили збитки позивачу, останнім не доведено.

Пунктом 2 частини 1 статті 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи (частини 1, 2 статті 376 ЦПК України).

Таким чином, у зв`язку неправильним застосуванням норм матеріального права, ухвалене судом першої інстанції рішення підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позову.

Також, оскільки суд апеляційної інстанції дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги, то відповідно до положень ст. ст. 141, 382 ЦПК України з позивача на користь відповіадча підлягає стягненню судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 2 643 грн. 00 коп.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Заочне рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 04 лютого 2019 року - скасувати.

Ухвалити нове судове рішення.

У задоволені позову Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію - відмовити.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» (місцезнаходження: Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Київська, 2Б, ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 2 643 (дві тисячі шістсот сорок три) грн. 00 коп.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складений 01 жовтня 2019 року.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді Г.В. Крижанівська

А.О. Чобіток