Справа № 296/7277/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" лютого 2019 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Рожкової О.С.,

за участю секретаря судового засідання Яковенко О.В.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади м.Житомира в особі Житомирської міської ради, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

27.07.2018 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до територіальної громади м. Житомира в особі Житомирської міської ради, ОСОБА_3 та просила визначити їй додатковий тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4, померлого 09.02.2015 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що 09.02.2015 року помер її дядько ОСОБА_4 Після його смерті відкрилась спадщина на 59/100 частин житлового будинку №6/1, що знаходиться за адресою: м.Житомир, пров.7-й Старокиївський. Позивач є спадкоємцем за законом пятої черги. Батько позивача ОСОБА_5 та ОСОБА_4 були рідними братами. Зазначає, що її батько ОСОБА_5М помер 08.07.1996 року. Після смерті батька позивач спілкувалася з дядьком, допомагала йому у побуті. Про смерть дядька дізналася від сусідки ОСОБА_6 20.07.2018 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_7, однак нотаріус відмовила їй у вчиненні нотаріальної дії та повідомила, що позивач серед іншого пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. Зазначила, що строк пропустила з поважних причин, повязаних з хворобою та сімейно-побутовими обовязками, тому змушена звернутися до суду за захистом своїх порушених прав.

27.07.2018 року позивачем подано клопотання про допит в якості свідків ОСОБА_6, ОСОБА_8 (а.с.26) та клопотання про витребування копії спадкової справи та витяг з реєстру про народження ОСОБА_4 (а.с.27,28).

Ухвалою судді від 07.08.2018 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження (а.с.35-36).

26.09.2018 року у підготовчому засіданні протокольною ухвалою задоволено клопотання позивача та залучено до участі у справі, як співвідповідача ОСОБА_3 (а.с.115).

06.02.2019 року у судовому засіданні представник позивача та позивач позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позовній заяві.

Свідок ОСОБА_8, яка є тіткою позивача, у судовому засіданні пояснила, що дійсно їй відомо, що позивач пропустила строк звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті її двоюрідного брата ОСОБА_4, однак пропустила його з поважних причин.

Свідок ОСОБА_6 пояснила, що її сусід ОСОБА_4 мав намір написати заповіт на свою племінницю ОСОБА_1 Причини по яким позивач пропустила строк звернення з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса їй невідомі.

Представник Житомирської міської ради у судове засідання не зявився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, згідно поданого клопотання позов не визнає, просив замінити неналежного відповідача - Житомирську міську раду на відповідного спадкоємця (а.с.110).

Від відповідача ОСОБА_3 відзив на позов до суду не надходив, у судове засідання не з'явилась, при цьому, судом вжито заходів щодо належного повідомлення відповідача про дату, час та місце судового розгляду, в тому числі через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке оприлюднено 05.11.2018 (а.с.125), 30.11.2018 (а.с.128), 28.01.2019 (а.с.138)

Відповідно ч.11 ст.128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Відповідно інформації розміщеної на офіційному сайті Державної судової адміністрації України 29.01.2018 року щодо оголошень про виклик у суд учасників процесу, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Порядок публікації оголошень на веб-порталі судової влади України визначається Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Пунктом 10 параграфу 2 Перехідних положень Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" ДСА України рекомендовано до 31 грудня 2018 року забезпечити створення та належне функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Враховуючи наведене, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи інформація про виклик у справі відповідача, третьої особи, свідка, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, розміщується безпосередньо судом на його офіційній сторінці веб-порталу судової влади України.

Відповідно до п. 15.8 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України оприлюднення інформації щодо справи, визначеної цією редакцією Кодексу, на офіційному веб-порталі судової влади України здійснюється в порядку, визначеному Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.

Враховуючи вищевикладене, у суду є підстави вважати, що відповідач належним чином повідомлена про порядок розгляду справи.

Суд, заслухавши пояснення позивача, представника позивача, свідків, дослідивши матеріали справи, оцінюючи у сукупності зібрані по справі докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 09.02.2015 помер дядько позивача - ОСОБА_4, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ТП №255313 (а.с.53 зворот).

До майна померлого ОСОБА_4 приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_7 22.06.2015 року заведена спадкова справа № 31/2015.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що із заявою про прийняття спадщини 22.06.2015 року звернувся ОСОБА_3 Даних про інших спадкоємців спадкова справа не містить.

Також матеріали спадкової справи містять заповіт ОСОБА_4 від 17.08.2011 року, посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_9 та зареєстрований в реєстрі за №2366, за яким ОСОБА_4 заповів все своє майно ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.59).

20.07.2018 позивач звернулася до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_7 із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті 09.02.2015 року дядька ОСОБА_4

20.07.2018 року приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_7 винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої

позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 59/100 частин житлового будинку №6/1, що знаходиться за адресою: м.Житомир, пров.7-й Старокиївський, які належали ОСОБА_4, який помер 09 лютого 2015 року, оскільки ОСОБА_1 спадщину не прийняла, наявний заповіт, документи подано не в повному обсязі, не внесено оплату за вчинення нотаріальної дії (а.с.3).

Так, матеріалами справи підтверджено доводи позивача, що батько позивача ОСОБА_5 та спадкодавець ОСОБА_4 є рідними братами (а.с.7,47)

ОСОБА_5 помер 08.07.1996 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ТП №333995, виданого повторно 22.06.2018 року (а.с.8).

Щодо доводів позивача з приводу поважності причин пропуску шестимісячного строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини судом встановлено наступне.

Позивач ОСОБА_1 перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_11, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії 1-ТП №040756 (а.с.17).

Чоловік позивача ОСОБА_11 є особою з інвалідністю третьої групи з 26.09.2013 року, захворювання повязане з роботами по ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС та підтверджується довідкою до акту огляду МСЕК серії 10 ААБ № 655305 (а.с.18).

Згідно консультативних висновків кардіолога ОСОБА_11 має стабільну стенокардію та щороку проходить обстеження, лікування (а.с.19-22).

Також судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 зареєстрована та проживає ІНФОРМАЦІЯ_2 та до вісімнадцяти років здійснювала догляд за своїм сином ОСОБА_12, ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується довідкою виконавчого комітету Коднянської сільської ради №646 від 13.07.2018 року (а.с.14).

Син позивача ОСОБА_12 є особою з інвалідністю третьої групи (з дитинства), що підтверджується довідкою до акту огляду МСЕК серії ААБ №241625 (а.с.25).

З довідки КУ Центральна районна лікарня Житомирської районної ради від 16.07.2018 року вбачається, що ОСОБА_1 дійсно знаходиться на диспансерному спостереженні та систематичному лікуванні у лікаря невролога з 2005 року, являється інвалідом третьої групи (а.с.11), що також підтверджується і випискою до акту огляду МСЕК (а.с.12).

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу та про смерть спадкодавця, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом України у постановах від 04.11.2015 року (справа №6-1486цс15) та від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12).

Суд приймає доводи позивача щодо не звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у передбачений чинним законодавством шестимісячний строк, оскільки здійснювала догляд за хворими сином та чоловіком, які є особами з інвалідністю, а також через стан свого здоров"я та необхідність проходження курсів лікування на денному стаціонарі.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_4 поважними, а тому приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог та визначає позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном у три місяці з дня набрання даним рішенням суду законної сили.

Витрати по сплаті судового збору суд залишає за позивачем, оскільки остання не наполягала на його стягненні з відповідачів.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 263-265, 274, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Територіальної громади м.Житомира в особі Житомирської міської ради, ОСОБА_3 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_4, який помер 09 лютого 2015 року, строком у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач:

ОСОБА_1,

проживає за адресою:

Житомирська обл.,

Житомирський р-н, с.Кодня,

вул. Залізняка,54

РНОКПП НОМЕР_1

Відповідач:

ОСОБА_3,

проживає за адресою:

м.Житомир, площа Польова,13 кв.68

РНОКПП НОМЕР_2

Відповідач:

Територіальна громада м.Житомира

в особі Житомирської міської ради,

місцезнаходження за адресою:

10014, м.Житомир,

майдан імені ОСОБА_13, 4/2

Повний текст рішення виготовлений 18.02.2019 року.

Cуддя О. С. Рожкова