Провадження № 2/752/3172/19
РІШЕННЯ

Іменем України

заочне

19.02.2019 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря Шевчук М.Ю.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

В листопаді 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду позов до відповідача ОСОБА_2 про визнання її такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. В обґрунтування позову зазначено, що йому зазначена квартира надана на підставі ордера про право на заняття жилого приміщення. Позивач на даний час є квартиронаймачем зазначеної квартири. З 1991 року, тобто з моменту розлучення, його колишня дружина ОСОБА_2 в квартирі не проживає, участі в утриманні житла не приймає, а тому позивач просив суд визнати відповідача такою, що втратила право на користування зазначеним житловим приміщенням.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 30.11.2018 року, у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення виклику сторін.

В матеріалах справи міститься письмова заява позивача про розгляд справи без його участі, просив позов задовольнити. Відповідач з будь-якими клопотаннями до суду не зверталась. Відзив на позов до суду не подала, в зв»язку з чим суд вважає за можливе розглянути справу на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи, а також суд ухвалив про заочний розгляд справи.

Суд, дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази, вважає, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проживає та зареєстрований в квартирі АДРЕСА_1 (а.с.8-9).

Відповідно до ордеру на жиле приміщення № 273 від 07.05.1975 року, ОСОБА_1 було надане жиле приміщення за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.10).

Відповідно до копії паспорта, відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.13-14).

Відповідно до копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1, шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 року був розірваний (а.с.15).

Відповідно до акту від 27.11.2018 року, було проведено обстеження за адресою: АДРЕСА_1, на предмет проживання відповідача за вказаною адресою. Під час обстеження встановлено, що остання за вказаною адресою не проживає понад 20 років (а.с.12).

Статтею 64 Житлового Кодексу Української РСР визначено, що до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї.

Відповідно до ст. 71 Житлового Кодексу Української РСР при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім'ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.

Згідно із ст. 72 Житлового Кодексу Української РСР визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місце проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі, зокрема, судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Судом не здобуто жодних доказів про поважність причин непроживання відповідача у житловому приміщенні, а також доказів на спростування обґрунтувань позову з боку відповідача суду надано не було.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що судом встановлено, що відповідач відсутня у житловому приміщенні понад шість місяців без поважних на це причин, суд вважає, що в силу ст. 72 ЖК Української РСР, позов є обґрунтованим та законним, в зв»язку з чим підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі наведеного, відповідно до ст. ст. 64, 71, 72, 129 Житлового Кодексу Української РСР, керуючись ст. ст. 89, 141, 263, 264, 265, 273, 281-284, 288, 289, ст. 354, ст. 355 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянку України, - такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1.

Заочне рішення може бути переглянуте Голосіївським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідачів.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду позивачем подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва.

Головуючий Н.П. Чередніченко