Справа № 211/949/19
Провадження № 2/211/915/19
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
25 лютого 2019 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі судді Ніколенко Д.М., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради про виділення часток у спільній сумісній власності, поділ майна, встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності на квартиру, -
Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з вищезазначеним позовом, в якому просять суд визначити частки співвласників ОСОБА_2, ОСОБА_1 та ОСОБА_1 у квартирі АДРЕСА_1, рівними по 1/3 частці за кожним; поділити вказану квартиру між співвласниками, визнавши за позивачами по 1/3 частці за кожним, встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 разом зі спадкодавцем ОСОБА_1, померлої 09 серпня 2016 року на час відкриття спадщини, та визнати за позивачем ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на 1/3 частку спірної квартири, належної за життя ОСОБА_1
Однак позовна заява не відповідає вимогам частини четвертої статті 177 ЦПК України, відповідно до якої до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Так, в матеріалах справи міститься квитанція про сплату позивачами судового збору в сумі 1833,10 грн.
Як роз'яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 10 постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року із змінами і доповненнями, подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору. За подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог, недоплачена сума судового збору також підлягає сплаті.
У випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами (п. 12 Постанови №10 від 17 жовтня 2014 року).
Статтею 4 Закону № 3674-VI передбачено сплату судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.
Так, згідно тексту позову, позивачами заявлено дві самостійні вимоги майнового характеру: одна вимога про визначення часток співвласників у квартирі та поділ часток між ними, та інша вимога про визнання за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування. Та заявлено вимогу немайнового характеру: про встановлення факту проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Позивачами сплачено судовий збір за одну вимогу майнового характеру та одну вимогу немайнового характеру, натомість проігноровано сплату за ще одну вимогу майнового характеру.
Згідно частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч.2 ст. 185 ЦПК України)..
Враховуючи викладене, вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради про виділення часток у спільній сумісній власності, поділ майна, встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності на квартиру слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків повідомивши, що відповідно до частини 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України, -
Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради про виділення часток у спільній сумісній власності, поділ майна, встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності на квартиру - залишити без руху, надати позивачам строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Ухвала може бути оскаржена протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду через Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу.

Повний текст ухвали складено 25 лютого 2019 р.

Суддя Д.М.Ніколенко