ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

Справа № 640/12930/17

Провадження № 22-ц/818/1082/19

22 лютого 2019 року

м. Харків

Харківський апеляційний суд в складі колегії:

головуючого - Сащенко І.С.

суддів - Тичкової О.Ю., Овсяннікової А.І.,

за участю секретаря Бойко А.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Харкові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м.Харкова від 04 грудня 2018 року ( Нев'ядомський Д.В.) по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: Приватні нотаріуси ХНО Непочатих Вікторія Володимирівна та Курас Світлана Олександрівна, Служба у справах дітей Київського району Департаменту праці та соціальної політики ХМР, ОСОБА_7 про визнання договору дарування частини квартири недійсним з моменту укладання та застосування наслідків його недійсності, скасування державної реєстрації, витребування майна з чужого незаконного володіння та поновлення права малолітніх дітей на користування нерухомим майном,-

встановив:

19.08.2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи:приватний нотаріус ХМНО Непочатих Вікторія Володимирівна, приватний нотаріус ХМНО Курас Світлана Олександрівна, Служба у справах дітей Київського району департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради, ОСОБА_7 про визнання договору дарування частини квартири недійсним з моменту укладання та застосування наслідків його недійсності, скасування державної реєстрації, витребування майна з чужого незаконного володіння та поновлення права малолітніх дітей на користування нерухомим майном .

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 04 грудня 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257. Роз'яснено позивачу право звернутися до суду повторно. Також скасовано заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 13 вересня 2017 року.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована порушенням норм процесуального права. Зазначає, що твердження суду про неявку ОСОБА_1 та її представника у судові засідання призначені на 16 серпня 2018 року , 11 вересня 2018 року та 04 грудня 2018 року без поважних причин є безпідставними, оскільки, 16 серпня 2018 року вона не з'явилась у зв'язку із зміною представника, а у судове засідання, призначене на 04 грудня 2018 року надала до суду заяву з проханням відкласти розгляд справи у зв'язку із хворобою її представника.

Відзивів на апеляційну скаргу не надходило.

Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, пояснення з'явившихся осіб, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що скарга підлягає задоволенню.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання без поважних причин. У зв'язку із залишенням позовної заяви без розгляду вважав за необхідне скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 13 вересня 2017 року.

Проте погодитися з таким висновком суду колегія суддів не може, оскільки вони не відповідають обставинам справи і вимогам закону.

Відповідно до ч.ч. 1-5 статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії , якщо визнає їх явку обов'язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка не є обов'язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками - повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, яких викликають, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання, а судова повістка повідомлення - завчасно.

Частинами 1, 2 статті 130 ЦПК України передбачено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

З аналізу даної норми слідує, що доказом належного повідомлення сторони про час і місце судового розгляду є розписка про одержання судової повістки.

Також частиною 6 ст.128 ЦПК України передбачено, що судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце судового засідання може бути повідомлено під розписку.

Згідно ч.5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина 5 статті 223 ЦПК України).

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Із змісту пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України вбачається, що суд залишає заяву без розгляду за наявності таких умов у сукупності: позивача належним чином повідомлено про час і місце розгляду справи; він повторно не з'явився в судове засідання; від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи. При цьому слід зазначити, що належні повідомлення повинні бути два рази поспіль.

Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд повинен врахувати всі умови залишення заяви без розгляду у сукупності. Відсутність хоча б однієї із умов не дає права суду залишати позов без розгляду.

Із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1, належним чином повідомлена про час та місце судового засідання , 16 серпня 2018 року до суду не з'явилась, причини неявки не повідомила (т.1 а.с.208, 215).

У судове засідання, призначене на 11 вересня 2018 року сторони по справі не з'явились, у зв'язку з чим розгляд справи було відкладено на 04 грудня 2018 року ( т.1 а.с.225).

При цьому доказів на підтвердження належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання, призначеного на 11.09.2018 року, матеріали справи не містять.

Розписка про ознайомлення з матеріалами справи представника ОСОБА_1 - ОСОБА_8 21.08.2018 року не може свідчити про його належне повідомлення про час та місце судового засідання, оскільки розписка про вручення йому судової повістки в матеріалах справи відсутня. ( т.1 а.с. 222)

Також немає доказів про вручення судової повістки і ОСОБА_1

Про розгляд справи, прийначений на 04 грудня 2018 року позивач була повідомлена належним чином через свого представника (т.1 а.с.226), проте до суду не з'явилась, надавши заяву про відкладення розгляду справи у зв'язку із хворобою останнього (т.1 а.с.230)

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що у суду першої інстанції не було достатніх підстав для застосування положень п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України - про залишення позовної заяви без розгляду та скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 13 вересня 2017 року.

Підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали (пунктом 4 частини 1 статті 379 ЦПК України).

З урахування викладеного, ухвала від 04 грудня 2018 року підлягає скасуванню з поверненням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 257, 367, п. 6 ч. 1 ст. 374, ст. ст. 379, 381-384 ЦПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 -задовольнити.

Ухвалу Київського районного суду м.Харкова від 04 грудня 2018 року - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 25 лютого 2019 року.

Головуючий І.С. Сащенко

Судді А.І. Овсяннікова

О.Ю.Тичкова