У Х В А Л А

Іменем України

25 вересня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Панченко О.М.

за участі секретаря судового засіданя - Чехун Ю.В.

за участі представника позивача - ОСОБА_4

відповідачки - ОСОБА_1

представника відповідачки - Боднар Б.Є.

розглядаючи у підготовчому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей Оболонської в м. Києві районної державної адміністрації про позбавлення батьківських прав,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 до відповідачки ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей Оболонської в м. Києві районної державної адміністрації про позбавлення батьківських прав.

17.09.2019 року представником відповідача у справі Боднар Б.Є. до суду подано заяву про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва Панченко О.М., в якій зазначені наступні обставини. Станом на дату підготовчого розгляду справи відповідачкою не отримано ні ухвали про відкриття провадження по даній справі, ні копії позовної заяви разом з додатками, хоча це обов`язком суду. Також, судом було задоволено заяву представника позивача у справі про забезпечення позову, яка по перше не відповідає вимогам ЦПК, а по друге ґрунтується на недостовірних даних. Крім того, згідно з даними автоматизованого розподілу справа була розподілена на суддю Панченко О.М. 25.07.2019 року о 16:09:32. , при цьому вже на наступний день 26.07.2019 року судом було винесено ухвалу про забезпечення позову. Також як вбачається з сайту судової влади представником позивача було подано 23,24 та 25 липня 2019 року три позовних заяви про позбавлення батьківських прав відповідачку ОСОБА_1 . При цьому, головуючими суддями Грегулем О.В. та Бабко В.В. дані заяви повернуто за заявою представника позивача до відкриття провадження у справі, а також з підстав порушення правил об`єднання позовних вимог. Таким чином, вважає, що подача тричі однієї і тієї ж самої позовної заяви було здійснено саме для вибору складу суду. В зв`язку із викладеним представник відповідача просила задовольнити заяву про відвід судді.

В судовому засіданні представник відповідача підтримала в повному обсязі заяву про відвід судді.

Відповідач у справі в судовому засіданні підтримала заяву про відвід судді.

Представник позивача в судовому засіданні просила відмовити в задоволенні заяви про відвід судді посилаючись на те, що об`єктивних підстав для відводу суду не має.

Інші учасники судового процесу в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлені про день та час розгляду справи.

Статтею 40 ЦПК України, визначено порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу.

Відповідно до ч.2 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Частина 3 ст. 40 ЦПК України визначає, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу.

Відповідно до п.3, 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, а також є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною 4 ст. 36 ЦПК України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка суддів в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч.1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

З аналізу наявної практики Європейського Суду з Прав Людини, можна констатувати, що він визначивши концептуальні підходи до тлумачення ст. 6 ЄКПЛ, представив не лише змістовні характеристики неупередженості, але й її суб`єктивні та об`єктивні компоненти.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Бангалорські принципи поведінки суддів від 19.05.2006 року визначають та встановлюють стандарти етичної поведінки суддів. Так, у статті 2 визначено, що суддя підлягає відводу у випадку, зокрема, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.

Суд, дослідивши підстави для відводу, зазначені представником відповідача в заяві про відвід судді Панченко О.М. приходить до висновку, що заява представника відповідача ОСОБА_1 не підлягає до задоволення, оскільки нею не обґрунтовано жодної з підстав передбачених ст. 36 ЦПК України, а посилання на них є шаблонним підходом до складання заяви про відвід.

Враховуючи вимоги ч.3 ст. 40 ЦПК України, суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі до вирішення питання про відвід судді.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 36,40 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Боднар Б.Є. про відвід головуючому у справі судді Панченко О.М. визнати необгрунтованою.

Провадження у справі за цивільним позовом ОСОБА_2 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей Оболонської в м. Києві районної державної адміністрації про позбавлення батьківських прав, - зупинити до вирішення питання про відвід.

Заяву про відвід судді передати до канцелярії Деснянського районного суду м. Києва для визначення судді, який буде вирішувати питання про відвід, у порядку, встановленому частиною першоюст. 33 ЦПК України.

Відповідно до ст. 353 ЦПК, ухвала в частині необґрунтованості заявленого відводу окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.М. Панченко