КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Ратнікова В.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 753/546/19

26 вересня 2019 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Левенця Б.Б.

- Борисової О.В.

при секретарі - Куркіній І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 адвоката Костенко Ірини Анатоліївнина ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 11 липня 2019 року, постановлену під головуванням судді Трусової Т.О., про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів,-

в с т а н о в и в:

28 грудня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 25 лютого 2019 року відкрито провадження у даній справі.

У судовому засіданні 11 липня 2019 року представником відповідача подано клопотання про закриття провадження у справі з посиланням на те, що даний спір має вирішуватися в порядку господарського судочинства.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 11 липня 2019 року закрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, 24 липня 2019 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Костенко Ірина Анатоліївна подала апеляційну скаргу, в якій просила ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 11 липня 2019 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обґрунтовувала тим, що ухвала суду про закриття провадження у даній справі є незаконною, постановлена з порушенням норм процесуального права. Зазначила, що висновок суду першої інстанції про те, що даний спір повинен розглядатися за правилами господарського судочинства з посиланням на постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.09.2018 року у справі №813/6286/15 та від 06.02.2019 року у справі №462/2646/17 є помилковим. Звертала увагу на те, що у справі №462/2646/17 розглядався спір про скасування державної реєстрації юридичної особи, тому Верховний Суд дійшов висновку про підвідомчість даного спору господарському суду. Спір у даній справі не є корпоративним, не є спором, що виник з господарських правовідносин, він виник з цивільних правовідносин між фізичною особою - співвласником багатоквартирного будинку та Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку, а тому має розглядатися в порядку цивільного судочинства.

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» просив відмовити ОСОБА_1 в задоволенні його апеляційної скарги посилаючись на те, що суд першої інстанції вірно закрив провадження у справі, оскільки дана справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Костенко Ірина Анатоліївна підтримала доводи апеляційної скарги та просила її задовольнити в повному обсязі.

Представник Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» адвокат Стрикаль Олександр Васильович в судовому засіданні просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду без змін.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

У грудні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» в якому просив визнати недійсним та скасувати рішення Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» оформлене протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» №2 (дата відкриття зборів 31.05.2017 року, дата закриття зборів 15.06.2017 року).

Позовні вимоги обґрунтовував тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 . Власниками квартир та приміщень багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової». 19 червня 2017 року правлінням Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» оприлюднено інформацію про результати розгляду питань, що виносились на голосування під час проведення загальних зборів 31 травня 2017 року. З інформаційного повідомлення вбачається, що на зборах 31 травня 2017 року та подальшого письмового опитування співвласників, проведеного у період з 01 по 15 червня 2017 року, було вирішено наступні питання:

затверджено Статут ОСББ зі змінами і доповненнями, результат підтримки 64,95%;

розпочато процедуру реєстрації права постійного користування земельною ділянкою, на якій розташований будинок та прибудинкова територія, результат підтримки 53,84%;

доручено правлінню ОСББ укладати договори з операторами та провайдерами телекомунікацій, визначити розмір плати, надходження використовувати згідно з кошторисом ОСББ «Будинок Ахматової», результат підтримки 67,76%;

надано правлінню повноваження, з урахуванням ринкових цін, погодити проект договору оренди нежитлового приміщення, яке розташовано на другому поверсі будинку АДРЕСА_1 та надати повноваження голові правління підписати договір оренди нежитлового приміщення з орендарем на вигідних для ОСББ умовах, результат підтримки 67,14%;

обрано форму управління будинку АДРЕСА_1 - самостійне утримання та експлуатацію шляхом самозабезпечення, результат підтримки 67,42 %;

довести до відома співвласників, що питання щодо прийняття за основу проекту попереднього кошторису на 2017 рік, результат підтримки 57,32%;

створено комісію у складі: членів правління Ломакіної Н., Турчиняка І. , Бондаря М. , Рудюка І. , Кошина М., членів ревізійної комісії - Черненко Н. , Кирик А. , співвласників - ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 щодо прийому від ОСОБА_12 свідоцтва про реєстрацію, печатки ОСББ, результат підтримки 67,78 %;

розмістити сміттєві контейнери навпроти дитячого майданчику, ближче до будівлі магазину «Антошка», для створення зручних умов мешканцям будинку, результат підтримки 67,78%.

Вважав, що протокол загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» №2 , що складений за результатами проведення загальних зборів 31.05.2017 року та письмового опитування, яке відбулося у період з 01.06.2017 року по 15.06.2017 року є недійсним, оскільки з інформаційного повідомлення не вбачається чи був кворум під час проведення загальних зборів 31.05.2017 року та, відповідно, чи були правомочні такі загальні збори. Порядок скликання зборів та повідомлення про них не відповідає вимогам ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», оскільки повідомлення про дату та місце проведення зборів, порядок денний у письмовій формі кожному співвласнику під розписку не вручалися та рекомендованим листом не направлялися.

Зазначав, що він не отримував проекту рішення загальних зборів, тому йому не зрозуміло, яким чином було проведено опитування, в якій формі воно проводилося, які питання ставилися під час опитування та чи відповідали ці питання порядку денному загальних зборів, проведених 31.05.2017 року.

Звертав увагу на те, що рішення щодо затвердження нової редакції статуту ОСББ, надання права на укладення договорів з операторами та провайдерами, погодження проекту договору оренди нежитлового приміщення та надання права на укладення такого договору голові правління, обрання форми управління будинку є неприйнятими, оскільки вказані рішення мали бути прийняті за підтримки 75% голосів присутніх на зборах.

Крім того, збори відбувалися лише 31.05.2017 року, тому саме в цей день відповідач повинен був скласти відповідний протокол, підписати його у тих співвласників, які були присутніми під час зборів, і вже потім проводити письмові опитування та вписувати їх результати.

Наведені вище обставини, на думку позивача, свідчать про наявність підстав для визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» оформлене протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» №2 (дата відкриття зборів 31.05.2017 року, дата закриття зборів 15.06.2017 року).

Заявляючи в судовому засіданні клопотання про закриття провадження у справі, представник Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» послався на те, що даний спір має вирішуватися за правилами ГПК України, на підтвердження своєї позиції посилався на постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.09.2018 року у справі №813/6286/15 та від 06.02.2019 року у справі №462/2646/17.

Закриваючи провадження у справі, суд першої інстанції зазначав, що позовна заява не містить жодних посилань на те, яке ж цивільне право чи цивільний інтерес позивача, як фізичної особи, порушені рішенням загальних зборів ОСББ "Будинок Ахматової" з урахуванням того, що він є співвласником та має право брати участь в діяльності ОСББ, та яким чином будуть відновлені його права у разі задоволення позову, а тому з урахуванням правових позицій, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20.09.2018 року у справі №813/6286/15 та від 06.02.2019 року у справі №462/2646/17, дійшов висновку про те, що справа за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства та спір повинен розглядатися за правилами господарського судочинства.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів погодитися не може, виходячи з наступного.

Статтею 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» містить, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Судова юрисдикція - це компетенція спеціально уповноважених органів судової влади здійснювати правосуддя у формі встановленого законом виду судочинства щодо визначеного кола правовідносин.

Критеріями розмежування судової юрисдикції є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

За вимогами частини першої статті 18 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

З метою якісної та чіткої роботи судової системи міжнародним і національним законодавством передбачено принцип спеціалізації судів.

За змістом статті 19 ЦПК України під цивільною юрисдикцією розуміється компетенція загальних судів вирішувати з додержанням процесуальної форми цивільні справи у видах проваджень, передбачених цим Кодексом.

Частиною першою статті 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Можна зробити висновок, що загальні суди не мають чітко визначеної предметної юрисдикції та розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин у всіх випадках, за винятком справ, розгляд яких прямо визначений за правилами іншого судочинства.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність у них спору про право цивільне, а по-друге, суб`єктний склад такого спору (однією зі сторін у спорі є, як правило, фізична особа), по-третє, пряма вказівка закону про вирішення спору в порядку певного судочинства.

При цьому суди повинні враховувати принцип правової визначеності і не допускати наявності проваджень, а отже, і судових рішень, ухвалених у спорі між тими ж сторонами з того ж предмета, але судами різних юрисдикцій.

У свою чергу, предметна та суб`єкта юрисдикція господарських судів, тобто сукупність повноважень господарських судів щодо розгляду справ, віднесених до їх компетенції, визначена статтею 20 ГПК України. Так, за частиною першою цієї статті господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Отже, ознаками спору, на який поширюється юрисдикція господарського суду, є наявність між сторонами господарських відносин, врегульованих ЦК України, ГК України, іншими актами господарського і цивільного законодавства, і спору про право, що виникає з відповідних відносин, наявність у законі норми, що прямо передбачала б вирішення спору господарським судом, відсутність у законі норми, що прямо передбачала б вирішення такого спору судом іншої юрисдикції.

З огляду на положення частини першої статті 20 ГПК України, для визначення юрисдикції господарського суду щодо розгляду конкретної справи має значення суб`єктний склад саме сторін правочину та наявність спору, що виник у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності.

Тобто, за загальним правилом критеріями належності справи до господарського судочинства є в сукупності суб`єктний склад учасників спору та характер спірних правовідносин.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Наведена норма підлягає застосуванню, якщо позов подано внаслідок помилкового уявлення особи про її право на звернення до суду в порядку цивільного судочинства у випадках, коли предмет спору чи суб`єктний склад його учасників не охоплюється юрисдикцією цього суду, або коли право чи інтерес не підлягають судовому захисту.

Згідно зі статтею 385 Цивільного кодексу України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. Об`єднання власників квартир житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту та закону.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України від 29 листопада 2001 року № 2866-III «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (далі - Закон № 2866-III).

Статтею 1 цього Закону встановлено, що ОСББ - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Відповідно до статті 4 Закону № 2866-III об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання й використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Основна діяльність ОСББ полягає в здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Отже, значений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Тобто, ОСББ за своїм правовим статусом є особою приватного права (створена в добровільному порядку шляхом її заснування власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку на підставі домовленості між собою), метою діяльності якої є реалізація інтересів визначеного кола приватних осіб та вирішення замість них питань у сфері отримання комунальних послуг та послуг утримання будинку і його прибудинкової території, вирішення інших завдань.

Відповідно до пункту 2 статуту ОСББ «Будинок Ахматової» воно не є прибутковою організацією і не має на меті одержання прибутку для його розподілу між співвласниками.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , в якому створено ОСББ «Будинок Ахматової» .

Підставою звернення ОСОБА_1 до суду з цим позовом стало порушення відповідачем, на думку позивача, його прав як співвласника будинку при прийнятті рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової», оформленого протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» №2 від 31.05.2017 року.

Аналіз зазначених обставин справи, суть й суб`єктний склад спірних правовідносин дає підстави колегії суддів вважати, що спір у цій справі пов`язаний із захистом прав, свобод та інтересів позивача і стосується захисту його приватних інтересів, як співвласника багатоквартирного будинку, тому має вирішуватися в порядку цивільного судочинства.

Отже, відносини між фізичною особою - співвласником багатоквартирного будинку та Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку є цивільно-правовими, оскільки між сторонами виник спір про право цивільне і такий спір має вирішуватись за правилами Цивільного процесуального кодексу України, висновок суду першої інстанції про те, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства є помилковим, а доводи апеляційної скарги є обґрунтованими.

Колегія суддів вважає, що закриваючи провадження у даній справі, суд першої інстанції безпідставно послався на постанову Великої Палати Верховного Суду від 20.09.2018 року у справі №813/6286/15 за позовом Уповноваженої особи до Реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції про визнання протиправними дії відповідача щодо внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців реєстраційного запису від 12 червня 2015 року № 1007553 про припинення Товариства з обмеженою відповідальністю "Товари для Львівщини" та скасування внесеного відповідачем до ЄДР реєстраційного запису від 12 червня 2015 року № 1007553 про припинення ТОВ "Товари для Львівщини" та на постанову Великої Палати Верховного Суду від 06.02.2019 року у справі №462/2646/17 за позовом ОСОБА_3 до Управління державної реєстрації Львівської міської ради, третя особа - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "На Війтівській" про визнання протиправною та скасування реєстраційної дії державного реєстратора Управління державної реєстрації Фенчин Віри-Ярини Володимирівни - державну реєстрацію юридичної особи - ОСББ "На Війтівській" в Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань про проведення державної реєстрації юридичної особи від 10 червня 2016 року, номер запису 099 та зобов`язання Управління державної реєстрації внести до ЄДР запис щодо скасування проведення державної реєстрації юридичної особи ОСББ "На Війтівській" в ЄДР про проведення державної реєстрації юридичної особи від 10 червня 2016 року, номер запису 099, з огляду на наступне.

У вказаних постановах Верховним Судом зроблено висновки про те, що спір про відміну державної реєстрації припинення/створення юридичної особи є спором про наявність або відсутність цивільної правоздатності та господарської компетенції (можливості мати господарські права та обов`язки). Цей спір не є спором у сфері публічно-правових відносин, навіть якщо виник у зв`язку з протиправним внесенням до ЄДР суб`єктом владних повноважень запису про припинення юридичної особи; не є спором, що виникає із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин; не є спором, що виникає у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності, а є спором про абстрактну можливість брати участь у конкретних правовідносинах.При цьому процесуальне законодавство не визначає юрисдикційну належність такого спору. Вважаючи за необхідне заповнити цю прогалину закону, Велика Палата Верховного Суду виходила із того, що подібні спори є найбільш наближеними до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, тому повинні розглядатись за правилами господарського судочинства.

Отже правові висновки, що містяться в постановах Великої Палати Верховного Суду від 20.09.2018 року у справі №813/6286/15 та від 06.02.2019 року у справі №462/2646/17, стосуються підвідомчості господарському суду спорів про відміну державної реєстрації юридичної особи.

Разом з тим, у даній справі, згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, державна реєстрація Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» здійснена 18.09.2009 року.

Позивачем оскаржується лише рішення Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової», оформлене протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» №2 (дата відкриття зборів 31.05.2017 року, дата закриття зборів 15.06.2017 року)

Відповідно до протоколу №2 від 31 травня 2017 року загальними зборами Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок Ахматової» було прийнято рішення про:

1.затвердження Статуту ОСББ зі змінами і доповненнями;

2.початок процедури реєстрації права постійного користування ОСББ земельною ділянкою, на якій розташований будинок та прибудинкова територія;

3.доручення правлінню ОСББ укладати договори з операторами та провайдерами телекомунікацій, визначити розмір плати, надходження використовувати згідно з кошторисом ОСББ «Будинок Ахматової»;

4.надання правлінню повноваження, з урахуванням ринкових цін, погодити проект договору оренди нежитлового приміщення, яке розташовано на другому поверсі будинку АДРЕСА_1 та надати повноваження голові правління укласти та підписати договір оренди нежитлового приміщення з орендарем на вигідних для ОСББ умовах;

5.утримання та експлуатацію будинку самостійно шляхом самозабезпечення;

6. прийняття та затвердження кошторису витрат на утримання будинку та його прибудинкової території на 2017 рік;

7.створення комісії у складі: членів правління Ломакіної Н ., Турчиняка І. , Бондаря М. , Рудюка І. , Кошина М . , членів ревізійної комісії - Черненко Н. , Кирик А. , співвласників - ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 щодо прийому від ОСОБА_12 свідоцтва про реєстрацію, печатки ОСББ, чинного статуту ОСББ, первісної бухгалтерської документації, фінансової та податкової звітності, господарських договорів та інших документів, а також ключів від нежитлового приміщення, яке розташоване на 2 поверсі будинку АДРЕСА_1 ;

8.розміщення сміттєвих контейнерів навпроти дитячого майданчику, ближче до будівлі магазину «Антошка», для створення зручних умов мешканцям будинку.

Отже, оскарженим позивачем рішенням загальних зборів, не вирішувалося питання про відміну державної реєстрації юридичної особи.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до помилкового висновку про закриття провадження у даній справі з тієї підстави, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства та спір повинен розглядатися за правилами господарського судочинства з посиланням на висновки, що містяться в постановах Великої Палати Верховного Суду від 20.09.2018 року у справі №813/6286/15 та від 06.02.2019 року у справі №462/2646/17.

Пунктом 6 ч.1 ст. 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Статтею 379 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;3) невідповідність висновків суду обставинам справи;4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи те, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали не вірно застосовані норми процесуального права, що призвели до постановлення помилкової ухвали, колегія суддів вважає, що ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 11 липня 2019 року про закриття провадження у справі підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381 - 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 адвоката Костенко Ірини Анатоліївни задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 11 липня 2019 року про закриття провадження у справі скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженау касаційному порядку до Верховного Судупротягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини постанови, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 27 вересня 2019 року.

Головуючий: Судді: