Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2/641/341/2019 Справа № 641/6329/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2019 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Григорєва Б.П.

за участю секретаря судового засідання Максимової Т.І.,

розглянувши у судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3, Територіальний сервісний центр № 6346 Регіонального сервісного центру у Харківській області МВС України, про витребування майна з чужого незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Комінтернівського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3, Територіальний сервісний центр № 6346 Регіонального сервісного центру у Харківській області МВС України, про витребування майна з чужого незаконного володіння.

24.01.2019 та 22.02.2019 року позивач у судове засідання не з?явився, будучи належним чином повідомленим про час і місце судового засідання, причини своєї неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Відповідно до ч.3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, в силу ч.3 ст. 131 ЦПК України, суд визнає, що представник позивача повторно не з?явився до суду без поважних причин.

Відповідно до ч. 1 п. 3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Як зазначено в правовому висновку Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (справа №6-24063 ск 15), незалежно від причини повторна неявка в судове засідання належним чином повідомленого позивача є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

При цьому слід звернути увагу на те, що законодавець вказав суду на те, що позовна заява залишається без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання, незалежно від наявності поважних чи неповажних причин.

Крім того, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальним правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов'язки.

Судом враховано, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 р. у справі «Юніон Аліментарія ОСОБА_4 проти Іспанії» заявник зобовязаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які повязані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обовязком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов'язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Зазначене дає підстави уважати про те, що особа, яка звертається з позовною заявою, скориставшись своїм правом на звернення до суду за захистом , недобросовісно ставиться до процесуальних обовязків, неухильне виконання яких визначено вимогами ЦПК України.

Позивач провадженням у справі не цікавиться, враховуючи те, що ОСОБА_1 повторно не з'явився у судове засідання, не направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, суд вважає за можливе залишити позов без розгляду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 3 ст. 257 ЦПК України).

Керуючись , ч.3 ст. 131, п.3 ч.1, ст. 257, ч.3 ст. 257 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3, Територіальний сервісний центр № 6346 Регіонального сервісного центру у Харківській області МВС України, про витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без розгляду.

Роз?яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення, або в порядку ч.2 ст. 354 ЦПК України.

Відповідно до п. 15.5 Прикінцевих те перехідних положень ЦПК України до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя -ОСОБА_5