У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"24" вересня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Друга Кам`янець-Подільська державна нотаріальна контора, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скляр Оксана Станіславівна про витребування майна з чужого володіння та визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В :

17 вересня 2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Друга Кам`янець-Подільська державна нотаріальна контора, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скляр Оксана Станіславівна про витребування майна з чужого володіння та визнання права власності в порядку спадкування, яка 20 вересня 2019 року передана в провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу наступного.

Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 175 Цивільного процесуального кодексу України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Як убачається із заявлених позовних вимог, позивач просить суд: витребувати з володіння ОСОБА_2 нерухоме майно - 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 (запис від 21.09.2015 номер 11260234 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про проведену державну реєстрацію права власності); скасувати запис від 21.09.2015 номер 11260234 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про проведену державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , а також рішення від 21.09.2015, індексний номер 24604259, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Скляр О.С. про державну реєстрацію права приватної власності ОСОБА_2 на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 ; визнати за позивачем, ОСОБА_1 , в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Згідно із п. 3 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Ціна позову визначена позивачем у розмірі 99 858,09 грн на підставі висновку про вартість майна, складеного суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Акр-Консалт» 11.09.2015, згідно із яким ринкова вартість 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 складає 99 858,09 грн.

Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно з визначеною у них дійсною вартістю майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Таким чином до позовної заяви не додано належних доказів на підтвердження дійсної вартості предмету спору станом на день звернення до суду.

За правилом ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із п.п. 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» установлено у 2019 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2019 року становить 1853,00 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У позовній заяві позивач зазначає про те, що сплата судового збору для нього є надмірним тягарем, у зв`язку з відсутністю доходів, тому просить звільнити його від сплати судового збору.

В той же час, в даному випадку суд позбавлений можливості вирішити дане клопотання позивача, оскільки матеріали позовної заяви не містять відомостей щодо підтвердження реальної вартості об`єкта майна, за яким позивач просить визнати право власності, на дату подання позовної заяви, враховуючи яку і має бути визначено ціну позову та сплачено судовий збір.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У позовній заяві позивач посилається на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20.03.2019 у цивільній справі № 755/11547/18 за його позовом до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , треті особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Літвінова Т.В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скляр О.С., Друга Кам`янець-Подільська державна нотаріальна контора, що набрало законної сили 03.05.2019. Однак до матеріалів справи долучена копію вказаного рішення суду, яка містить відмітку про те, що рішення не набрало законної сили.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суддя приходить до висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Друга Кам`янець-Подільська державна нотаріальна контора, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скляр Оксана Станіславівна про витребування майна з чужого володіння та визнання права власності в порядку спадкування, залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Суддя: