Справа №694/217/19
провадження № 2/694/264/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15.02.2019 р. м. Звенигородка

Суддя Звенигородського районного суду Черкаської області Гончаренко Т.В. ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1, представник позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Звенігродський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, про звільнення від сплати аліментів,-

в с т а н о в и л а:

Представник позивача адвокат ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом про звільнення від сплати аліментів ОСОБА_1 Разом з тим, представник позивача просить суд розстрочити сплату недоплаченого судового збору до виходу суду до нарадчої кімнати, мотивів вказаного клопотання не наведено.

Відповідно до положень ст.136 ЦПК України,ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у ч.1ст. 136 ЦПК України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Таким чином, фактичною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному Законом розмірі.

Згідно п. 29 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав або перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Всупереч, зазначеним вимогам позивач не надав суду жодного документа, який би підтверджував відсутність у позивача коштів на сплату недоплаченої різниці судового збору, відтак, суд приходить до висновку про необґрунтованість поданого позивачем клопотання, тому в його задоволенні слід відмовити.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, з наступних підстав.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обовязок дотримання яких покладається на позивача.

Позивач звертається із позовною заявою Звенігородського районного суду Черкаської області (адреса вул..Шевченка 12-а, м.Звенігородка), проте у переліку судів Черкаської області немає такого суду, а є Звенигородський районний суд Черкаської області із офіційною адресою пр.-кт.Шевченка 12-а, м.Звенигородка Черкаської області.

Також позивач вказує третьою особою Звенігородський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, проте офіційна назвою відділу виконавчої служби є Звенигородський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області.

У позовній заяві повинен бути виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, проте позивач не надав суду доказів про наявність у нього обставин, що унеможливлюють сплату аліментів, - відсутність доходу, тощо.

Також, за приписами ч.2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Частина 4 статті 95

ЦПК України встановлює, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Правильність копій документів, які додані до позовної заяви, належним чином не засвідчені, зокрема копія ухвали від 11.03.2016 року.

Крім того, до матеріалів позовної заяви не додано оригіналу доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги від 12.04.2018 року, а надано лише його копію, в якому, зокрема, не зазначено, що входить в обов»язки ОСОБА_2, як представника.

Згідно ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До заяви позивача доданий документ про сплату судового збору в розмірі 704,80 грн.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Станом на 01.01.2019 року в Україні прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлено в сумі 1921 гривень, а 0,4 від вказаної суми становить 768.40 гривень.

Різниця між сплаченою сумою та сумою, яка підлягала сплаті становить 63 грн. 60 коп.

За таких обставин з метою усунення недоліків заяви, заявнику необхідно долучити документ про доплату недоплаченої різниці судового збору у розмірі 63,60 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 185 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст.175,185 ЦПК України,-

у х в а л и л а:

У задоволенні клопотання позивача про розстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1, представник позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Звенігродський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, про звільнення від сплати аліментів - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання позовної заяви з усуненими недоліками, її копії для відповідача.

У разі, якщо позивач в установлений строк не усуне недоліки позовної заяви, то така буде вважатись неподаною і повернеться позивачу.

Ухвала остаточна і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя