Постанова

Іменем України

26 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 639/2705/17

провадження № 61-44098св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - Публічне акціонерне товариство «Харківміськгаз»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

третя особа - ОСОБА_2 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 на постанову Апеляційного суду Харківської області від 09 серпня 2018 року у складі колегії суддів: Коваленко І. П., Овсяннікової А. І., Сащенко І. С.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів

У травні 2017 року Публічне акціонерне товариство «Харківміськгаз» (далі - ПАТ «Харківміськгаз») звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 , про стягнення збитків.

Свої вимоги позивач мотивував тим, що ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Житловий будинок за зазначеною адресою обладнано газовими приладами: ПГ-4 - 2 штуки, КГ, котел, ПЛГ. 10 вересня 2015 року працівниками ПАТ «Харківміськгаз» у будинку відповідача проведено обстеження системи газопостачання, при огляді якої виявлено порушення, а саме самовільна прихована врізка у ввідний газопровід до приладу обліку, виконана зварювальним способом під коробом даху трубою діаметром 15 мм. У цей день працівниками ПАТ «Харківміськгаз» складений акт-претензія № 3883. Представник споживача від підпису в зазначеному акті відмовився, що зафіксовано відеозйомкою та зазначено в акті. На підставі виявленого порушення 10 вересня 2015 року газопостачання в домоволодінні відповідача припинено. 20 квітня 2016 року комісією ПАТ «Харківміськгаз» складений розрахунок, згідно з яким за період із 10 вересня 2012 року по 10 вересня 2015 року розмір збитків становить 289 097,47 грн.

Із урахуванням наведених обставин, позивач просив суд стягнути із відповідача на свою користь завдані збитки у сумі 289 097,47 грн.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 04 квітня 2018 року у задоволенні позову ПАТ «Харківміськгаз» відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що складання акта-претензії від 10 вересня 2015 року № 3883, на підставі якого складений акт-розрахунок збитків від 20 квітня 2016 року, проведено з грубим порушенням встановленої процедури. У акті-претензії від 10 вересня 2015 року № 3883 зазначено, що споживач відмовився від підписання вказаного акта, що зафіксовано відеозаписом, проте із цього відеозапису не вбачається від підпису якого саме документа відмовляється споживач, а також встановлено, що огляд системи газопостачання у будинку відповідача проводився двома представниками позивача, а не трьома.

Постановою Апеляційного суду Харківської області від 09 серпня 2018 року апеляційну скаргу ПАТ «Харківміськгаз» задоволено. Рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 04 квітня 2018 року скасовано. Позов ПАТ «Харківміськгаз» задоволено. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ПАТ «Харківміськгаз» завдані збитки у сумі 289 097,47 грн. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходив із доведеності позивачем факту вчинення відповідачем порушення правил споживання природного газу, а саме здійснення самовільного підключення шляхом прихованої врізки у ввідний газопровід до приладу обліку, що виконане зварювальним способом під коробом даху, про що представниками ПАТ «Харківміськгаз» складений відповідний акт-претензія на підставі якого розрахований розмір збитків у сумі 289 047,47 грн.

Короткий зміст та узагальнюючі доводи касаційної скарги, позиції інших учасників

У вересні 2018 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Апеляційного суду Харківської області від 09 серпня 2018 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати постанову суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що відсутність відповідача під час обстеження системи газопостачання будинку позбавило його можливості належно виконати обов`язок забезпечити безперешкодний доступ представників позивача до вузла обліку природного газу, внаслідок чого останні самостійно вчинили незаконний доступ до інших елементів газопостачального обладнання. Представники ПАТ «Харківміськгаз» склали акт-претензію за відсутності відповідача, безпідставно визнавши ОСОБА_2 його представником, відмовлялися пред`являти службові посвідчення, не надали відповідачу примірник складеного акта-претензії. Позивач безпідставно кваліфікував вчинене відповідачем порушення як приховане під`єднання до газопостачання, оскільки таке порушення є самовільним підключенням поза лічильником газу, відповідно до якого мав здійснюватися розрахунок збитків.

У листопаді 2018 року від ПАТ «Харківміськгаз» надійшов відзив на касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , у яких заявник просить відхилити вказану касаційну скаргу та залишити без змін постанову суду апеляційної інстанції, посилаючись на те, що касаційна скарга є необґрунтованою і такою, що не підлягає задоволенню.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 10 жовтня 2018 року відкрито касаційне провадження, витребувана цивільна справа та надано строк на подання відзиву на касаційну скаргу.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).

Частиною першою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Позиція Верховного Суду

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 не підлягає задоволенню із таких підстав.

Судами встановлено, що житловий будинок АДРЕСА_1 на праві власності належить: ОСОБА_1 - 57/200 частини, ОСОБА_2 - 57/200 частини.

17 серпня 2009 року між ОСОБА_1 та ПАТ «Харківміськгаз» укладений типовий договір № про надання населенню послуг із газопостачання, у якому зазначено, що опалювальна площа приватного будинку складає 138,5 кв. м. Зазначені газові приладі, що розташовані в будинку: чотириконфоркова плита, газовий водонагрівач КР, інші пристрої - АГВ, БРС.

10 вересня 2015 року працівниками ПАТ «Харківміськгаз» під час проведення обстеження системи газопостачання у будинку АДРЕСА_1 виявлена прихована врізка в ввідний газопровід до приладу обліку, яка виконана зварювальним способом під коробом даху трубою діаметром 15 мм. Зазначене порушення зафіксовано в акті-претензії від 10 вересня 2015 року № 3883.Представник споживача ОСОБА_2 від підпису акта-претензії відмовилася, про що зазначено в акті.

Згідно з актом-розрахунком збитків від 20 квітня 2016 року за період із 10 вересня 2012 року по 10 вересня 2015 року розмір збитків, завданих порушенням споживача, становить 294 828,01 грн.

Нормативно-правове обґрунтування

Правовідносини між газопостачальними підприємствами, газорозподільними підприємствами та фізичними особами (населенням) - споживачами газу врегульовані Правилами надання населенню послуг з газопостачання, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 09 грудня 1999 року № 2246 (далі - Правила), які були чинним на момент виникнення спірних правовідносин, Порядком відшкодування збитків, завданих газопостачальному або газорозподільчому підприємству внаслідок порушення позивачем природного газу Правилами надання населенню послуг з газопостачання, а також споживачеві природного газу внаслідок порушення газопостачальним або газорозподільними підприємством Правил надання населенню послуг з газопостачання, затвердженим Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 28 жовтня 2014 року № 184 (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 34 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за, зокрема, самовільне підключення до системи газопостачання.

Згідно з пунктом 35 Правил про порушення, допущенні під час користування газом, відповідальні представники газорозподільного (газопостачального) підприємства складають акт-претензію у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. На підставі акта-претензії визначається завданий розмір споживачеві збитків, які відшкодовуються ним відповідно до законодавства.

Підпунктом 1 пункту 2 Розділу ІІ Порядку передбачено, що відшкодування збитків здійснюється за такі порушення споживачем Правил, зокрема, самовільне підключення шляхом прихованого газопроводу.

Відповідно до пункту 5 Розділу ІІ Порядку за результатами виявлених порушень представниками газопостачального/газорозподільного підприємства складається акт-претензія, який оформлюється таким чином: у разі виявлення газопостачальним/газорозподільним підприємством порушень, зазначених у пункті 2 цього розділу, на місці виявлення порушення складається акт-претензія за формою, наведеною в додатку 1 до цього Порядку; акт-претензія складається в присутності споживача (власника або наймача) об`єкта представниками газопостачального/газорозподільного підприємства після пред`явлення ними службових посвідчень і скріплюється їхніми підписами.

Акт-претензія складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача. Споживач має право внести до акта-претензії свої зауваження та заперечення.

У разі відмови споживача від підписання акта-претензії про це зазначається в акті-претензії.

Акт-претензія без підпису споживача вважається дійсним, якщо: його підписали три представники газопостачального/газорозподільного підприємства та відмова споживача від підпису акта-претензії підтверджується відеозйомкою.

Підпунком 1 пункту 4 Порядку встановлено, що у разі виявлення у споживача порушення, зазначеного в підпункті 1 пункту 2 цього розділу, розрахунок збитків здійснюється за нормами споживання газу з урахуванням усіх газових приладів та пристроїв споживача за період з дня набуття споживачем права власності/користування на житлові (підсобні) приміщення до дня виявлення порушення, але не більше трьох років, що передували дню виявлення порушення;

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Скасовуючи рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції, належним чином оцінивши наявні у матеріалах справи докази та встановивши, що представниками ПАТ «Харківміськгаз» під час обстеження системи газопостачання будинку відповідача виявлено факт вчинення останнім порушення правил споживання природного газу, а саме самовільне підключення шляхом прихованої врізки у ввідний газопровід до приладу обліку, виконане зварювальним способом під коробом даху, про що складений відповідний акт-претензія на підставі якого розрахований розмір збитків у сумі 289 047,47 грн, завданих позивачу, дійшов правильного висновку про наявність підстав для стягнення із відповідача на користь позивача завданих збитків у вказаному розмірі.

Посилання заявника у касаційній скарзі на не дотримання представниками ПАТ «Харківміськгаз» порядку проведення обстеження системи газопостачання у будинку відповідача, зокрема відсутність останнього під час доступу до вузла обліку природного газу, проведення огляду, складення акта-претензії, є необґрунтованими, оскільки судами встановлено, що вказані дії вчинялися представниками ПАТ «Харківміськгаз» із дозволу та у присутності ОСОБА_2 , яка є співвласником будинку АДРЕСА_1 , що узгоджується із положеннями пункту 5 Розділу ІІ Порядку, згідно з яким акт-претензія складається в присутності споживача (власника або наймача) об`єкта. При цьому зі змісту касаційної скарги вбачається, що відповідач фактично не заперечує порушення ним Правил, а лише не погоджується із дотриманням позивачем процедури вчинення окремих дій, що саме по собі не може бути підставою для звільнення відповідача від відповідальності. Оцінюючи доводи касаційної скарги в цілому, суд має виходити з імперативного припису правила частини другої статті 410 ЦПК України, згідно з яким не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Інші доводи касаційної скарги зводяться до незгоди з висновками суду апеляційної інстанцій щодо установлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом, який їх обґрунтовано спростував. У силу вимог статті 400 ЦПК України суд касаційної інстанції не вправі встановлювати нові обставини та переоцінювати докази.

Висновок апеляційного суду про задоволення позову є обґрунтованим та такими, що відповідає завданням цивільного судочинства, яке полягає у справедливому та неупередженому вирішені справ із метою ефективного захисту порушених прав, оскільки у всіх справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права.

Викладене дає підстави для висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою, а тому підлягає залишенню без задоволення, арішення суду апеляційної інстанції - без змін із підстав, передбачених статтею 410 ЦПК України.

Керуючись статтями 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Постанову Апеляційного суду Харківської області від 09 серпня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:О. В. Ступак

І. Ю. Гулейков

Г. І. Усик