Провадження №2/760/168/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/ заочне /

08 лютого 2019 року Солом"янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого- судді- Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря- Гак Г.М.

позивача- Губар Н.М.

розглянувши в відкритому судовому засіданні м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення додаткових витрат на дитину, суд

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з позовом і просить стягнути з відповідача додаткові витрати на дитину в розмірі 14 700,00 гр. та на оздоровлення, розумовий і духовний розвиток у розмірі 16 640, 00 гр.

Посилається в позові на те, що з 19 березня 1999 року перебувала в шлюбі з відповідачем, який був розірваний рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 11 липня 2006 року.

Від шлюбу мають доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Виходячи з того, що відповідач ухилявся від утримання дитини в добровільному порядку, 12 грудня 2008 року вона звернулася до суду з позовом про стягнення аліментів та додаткових витрат на утримання дитини.

Рішенням Солом'янського районного суду міста Києва позов був задоволений.

В зв»язку з тим, що вона несла додаткові витрати на утримання дитини, які відповідач компенсовувати відмовлявся, їй подальшому неодноразово довелося звертатися до суду з позовами про їх про стягнення з нього.

Рішеннями Солом'янського районного суду м. Києва від 29 листопада 2011 року, 02 жовтня 2014 року, 11 березня 2015 року, 03 серпня 2015 року, 07 жовтня 2016 року вказані позови були задоволені.

З 2017 року донька навчається в Київському національному університеті імені Тараса Шевченка, надання освітніх послуг в якому згідно договору становить 117 600, 00 гр. за 2017-2021 роки.

За учбовий 2017-2018 рік було сплачено 29 400, 00 гр.

Окрім того, задля всебічного розвитку та підготовки до вступу до вищого навчального закладу, донька проходила додаткове навчання в комп'ютерній академії «ШАГ», сплата за яке склала 33 280, 00 гр.

Наразі в неї на утримані перебувають малолітня донька ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2, яка є інвалідом 2 групи, непрацездатна мати та рідний брат, який є інвалідом 3 групи.

Виходячи з цього та беручи до уваги небажання відповідача спілкуватися з дитиною та добросовісно виконувати свої обов'язки, просить задовольнити позов.

Позивачка в судовому засіданні позов підтримала.

Відповідач у судове засідання двічі не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином у порядку, визначеному ч. 1 ст. 130 ЦПК України.

Про причину неявки суд до відома не поставив.

Судові повістки, що направлялися на його адресу за зареєстрованим місцем проживання, поверталися до суду без вручення з відмітками поштового відділення про повернення у зв'язку з закінченням встановленого терміну зберігання.

Відповідно до п.п. 91, 99, 101 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету міністрів України № 270 від 05 березня 2009 року інформація про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу надсилається адресату у вигляді смс-повідомлення за номером мобільного телефону, зазначеним на поштовому відправленні, поштовому переказі, а у разі відсутності номера мобільного телефону - шляхом вкладення до абонентської поштової скриньки бланку повідомлення встановленого зразка.

Рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об'єкта поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, який проживає разом з ним.

У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім'ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

У разі, коли адресата неможливо повідомити про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу за номером телефону, зазначеним відправником у поштовій адресі, до його абонентської поштової скриньки вкладається повідомлення про надходження такого поштового відправлення, поштового переказу.

Відповідно до ч.ч. 3, 9 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

У разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.

Виходячи з цього, порядку повідомлення адресата про надходження судової повістки, неявка адресата за її отриманням у поштовому відділенні є відмовою від її отримання, а тому повідомлення відповідача про час розгляду справи суд вважає належним.

Ухвалою від 09 листопада 2018 року у справі було відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

Згідно зі ст. 178 ЦПК України відповідачу був наданий строк для надання відзиву на позовну заяву.

Станом на день ухвалення рішення у справі відповідач своїм правом не скористався, відзив на позову заяву не подав.

Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Виходячи з цього, беручи до уваги думку позивачки, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Заслухавши пояснення позивачки, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивачки, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.141 СК України мати та батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини, в т.ч. щодо її матеріального утримання,і розірвання шлюбу між ними не впливає на обсяг їх прав та не звільняє від обов'язків щодо дитини.

Згідно з ч. 1 ст. 12 Закону України "Про охорону дитинства" на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов'язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров'я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Судом встановлено, що сторони перебували в шлюбі з 19 березня 1999 року.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 11 липня 2006 року шлюб був розірваний, на підставі чого відділом реєстрації актів цивільного стану Солом'янського районного управління юстиції видано свідоцтво про розірвання шлюбу за актовим записом № 545 від 04 липня 2006 року.

Від шлюбу сторони мають доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

/ а.с. 42 - 44 /

Сімейний кодекс України виходить з принципу рівності прав та обов'язків батьків.

Відповідно до закону брати участь у додаткових витратах зобов'язані обоє з батьків, незалежно від того, з ким з них проживає дитина.

При визначенні розміру стягнення з одного з батьків суд відносить частину витрат на іншого.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 185 СК України той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов'язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо).

Додаткові витрати на дитину можуть фінансуватися наперед або покриватися після їх фактичного понесення разово, періодично або постійно.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові у справі № 6-1489цс17 від 13 вересня 2017 року викладені в ст..185 СК України положення стосується особливих обставин, приблизний перелік яких надається цією статтею.

До таких особливих обставин закон відносить насамперед випадки, коли дитина, яка знаходиться на утриманні батьків, потребує додаткових витрат, у тому числі у зв'язку з розвитком певних її здібностей. Визначення таких особливих обставин відноситься до компетенції суду, і вони є індивідуальними в кожному конкретному випадку.

За частиною другою статті 185 СК України розмір участі одного з батьків у додаткових витратах на дитину в разі спору визначається за рішенням суду, з урахуванням обставин, що мають істотне значення.

Вирішуючи питання щодо розміру коштів, які підлягають стягненню на додаткові витрати, суди повинні враховувати, в якій мірі кожен із батьків зобов'язаний брати участь у цих витратах з огляду на матеріальне та сімейне становище сторін та інші інтереси й обставини, що мають істотне значення. У випадку, коли матеріальне становище батьків не дозволяє забезпечити повну оплату додаткових витрат, вони можуть бути компенсовані лише частково.

Ураховуючи зазначені обставини, суд визначає розмір додаткових витрат на дитину, зумовлених особливими обставинами, одному з батьків у твердій грошовій сумі.

Наявність таких додаткових витрат має довести особа, що заявляє позовні вимоги про їх стягнення. Ці кошти є додатковими, на відміну від коштів, які отримуються одним з батьків на утримання дитини.

У цих випадках ідеться про фактично зазнані або передбачувані витрати, тому їх необхідно визначати у твердій грошовій сумі.

Встановлено, що донька сторін з 2017 року навчається в Київському національному університеті імені Тараса Шевченка.

Надання освітніх послуг за умовами згідно договору становить 117 600, 00 гр. за 2017-2021 роки.

За учбовий 2017-2018 рік позивачкою було сплачено 29 400, 00 гр.

Крім того, з метою підготовки до вступу до вищого навчального закладу донька сторін проходила додаткове навчання в комп'ютерній академії «ШАГ» і вартість наданих послуг склала 33 280, 00 гр.

Дані суми були сплачені позивачкою, що підтверджується наданими нею в розпорядження суду копіями платіжних доручень та квитанціями на їх сплату.

/ а.с. 59 - 77 /

Позивачка в судовому засіданні зазначила, що відповідач ухиляється від компенсації половини сплаченої нею суми.

За таких обставин суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивачки.

При вирішенні спору суд також враховує наступне.

Відповідно до ч. 1 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно з ч. ч.1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Таким чином, законодавством України кожній особі гарантовано та закріплено право на судовий захист своїх прав та вільний вибір способів такого захисту.

Відповідач, належно повідомлений про час розгляду справи, своїм правом не скористався, проти вимог позивачки заперечень не подав і наявності будь-яких обставин, які б унеможливлювали виконання ним свого обов»язку щодо сплати понесених позивачкою додаткових витрат на утримання дитини не довів.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру з фізичної особи справляється судовий збір, що становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Закон України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» визначає, що з 01 січня 2018 року розмір прожиткового мінімум для працездатних осіб становить 1 762, 00 гр.

Враховуючи викладене, з відповідача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 704, 80 гр. на користь держави.

Керуючись ст. ст. 141, 185, 200-201 СК України, ст. ст.2,4,5, 12,13, 76-81, 141, 259, 263 - 265, 268, 273, 280-284 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 / ІНФОРМАЦІЯ_3, адреса: АДРЕСА_2, ІПН НОМЕР_1 / на користь ОСОБА_2 / ІНФОРМАЦІЯ_4, адреса: АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_2 / 31 340, 00 гр. додаткових витрат на утримання дитини, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5.

Стягнути з ОСОБА_3 / ІНФОРМАЦІЯ_3, адреса: АДРЕСА_2, ІПН НОМЕР_1 / 704, 80 гр. судового збору на користь держави.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його отримання.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено 25 лютого 2019 року.

Суддя Л .А. Шереметьєва