КУЙБИШЕВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 319/937/19
Провадження №2/319/370/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2019 року смт.Більмак

Куйбишевський районний суд Запорізької області в складі:

головуючого судді Горбачова Ю.М.,

при секретарі судового засідання Куриленко Т.В.,

за відсутності осіб, які повинні брати участь у справі,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 , до Більмацької селищної ради Більмацького району Запорізької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

До Куйбишевського районного суду Запорізької області 05 серпня 2019 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач), представник позивача ОСОБА_2 (далі представник позивача) до Більмацької селищної ради Більмацького району Запорізької області (далі відповідач, Більмацька селищна рада) про визнання права власності на земельну ділянку у порядку спадкування.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 в м. Шахтарськ Донецької області, яке знаходиться на непідконтрольній території України. Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина. На момент смерті матері позивач була зареєстрована на непідконтрольній території України за адресою: АДРЕСА_1 . З 09.04.2019 року ОСОБА_1 тимчасово зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . 09.04.2019 року позивач звернулася до Куйбишевського районного суду Запорізької області із позовною заявою про встановлення факту смерті матері, яку було розглянуто та задоволено того ж дня. 09 квітня 2019 року ОСОБА_1 отримала свідоцтво про смерть ОСОБА_3 встановленого законодавством України зразка. 14 травня 2019 року ОСОБА_1 звернулась до Більмацької державної нотаріальної контори Запорізької області із заявою про прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_3 , однак їй було відмовлено у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подачі такої заяви. Враховуючи викладене, ОСОБА_1 вимушена звернутися до суду за захистом порушених прав.

Позивач у судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася належним чином, надала до суду заяву про розгляд справи без її часті, в якій вказала, що на задоволенні позову наполягає за викладених у ньому обставинах.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Відповідач звернувся до суду з заявою про розгляд справи без його участі, проти задоволення позову про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не заперечує.

Суд дійшов висновку про те, що рішення у справі можливо постановити при проведенні судового засідання за відсутності сторін.

Відповідно до вимог частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні в них докази суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Матеріалами справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 у м. Шахтарськ Донецької області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Більмацькому та Розівському районах Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області 09 квітня 2019 року.

Позивач є дочкою померлої ОСОБА_3 , що підтверджується копіями свідоцтва про народження НОМЕР_2 , виданим Шахтарським рай загсом Сталінської області 17 лютого 1954 року, свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_3 , виданим відділом загсу Шахтарського міськвиконкому Донецької області 21 лютого 1989 року.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина.

На момент смерті матері позивач була зареєстрована на непідконтрольній території України, в саме за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до копії довідки від 09.04.2019 року №2313-/7620 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , взята на облік як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживає постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 2 ст. 1220 ЦК України передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Закон не містить вичерпного переліку обставин, які можуть бути визнані поважними причинами, з яких спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк, однак ці обставини мають бути такими, що унеможливлювали або утруднювали її своєчасне подання.

Судом встановлено, що на теперішній час ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері. Протягом встановленого законом строку звернення до нотаріальної контори після смерті матері позивач не звернулася із заявою, оскільки, як вказано в позовній заяві, проживала у м. Шахтарськ Донецької області, яке відноситься до Переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України № 1085-р від 07.11.2014, і лише у квітні 2019 року змогла отримати свідоцтво про смерть ОСОБА_3

Державним нотаріусом Більмацької державної нотаріальної контори Запорізької області Плаксіним С.В. роз`яснено, що ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , що підтверджується листом №303/01-16 від 14.05.2019. Нотаріусом також роз`яснено порядок встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні питання поважності причин пропущення позивачем законодавчо встановленого строку для прийняття спадщини, судом враховане наступне.

02 вересня 2014 року Верховною Радою України прийнято Закон України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», який набув чинності 15 жовтня 2014 року (далі Закон № 1669 -VІІ).

Відповідно до ч.1 ст. 9-1 Закону № 1669-VІІ, у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюються або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням КМУ, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

02 грудня 2015 року Кабінетом Міністрів України прийнято розпорядження № 1275-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України».

Пунктом 1 та 3 вказаного Розпорядження затверджено перелік населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, згідно з додатком, зокрема і місто Шахтарськ Донецької області.

Місцем смерті спадкодавця та місцем проживання позивача є м. Шахтарськ Донецької області, яке відповідно до розпорядження КМУ від 02.12.2015 р. входить до переліку населених пунктів, на території яких здійснюється антитерористична операція.

В`їзд та виїзд на територію, що непідконтрольна Україні, є ускладненим, що є загальновідомим фактом.

Також звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини можливе лише після надання доказів смерті спадкодавця, тобто свідоцтва про смерть, виданого уповноваженим на це органом. Видача свідоцтва про смерть особи, яка померла на тимчасово окупованій території можлива лише після отримання рішення суду про встановлення факту смерті такої особи на тимчасово окупованій території України. Здійснення наведеної процедури також вимагає певних зусиль та часу.

Тож, наведені позивачем причини пропуску строку, встановленого ст.1270ЦК України, суд визнає поважними.

При вирішенні питання про можливість визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 суд приймає до уваги, ті обставини, що в місті Шахтарськ Донецької області проводилися активні бойові дії, визнає дані обставини загальновідомими, відповідно до ч. 3 ст. 82 ЦПК України.

За таких обставин позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими, такими, що відповідають переліченим нормам закону, доведеними вищевказаними належними та допустимими доказами. Суд, виходячи із встановлених обставин справи, прийшов до висновку про задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216,1218,1225 ЦК України, ст.125 ЗК України, ст.ст. 12, 13, 79, 128, 211, 223, 247 280, 263-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 ) додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання рішенням законної сили для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене в Запорізький апеляційний суд через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване рішення, шляхом подання апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення. Якщо рішення було ухвалено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: ОСОБА_1 , взята на облік як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 .

Представник позивача: адвокат Кобець Костянтин Васильович, місце проживання: АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 .

Відповідач: Більмацька селищна рада Більмацького району Запорізької області, юридична адреса: Запорізька область, Більмацький район, смт. Більмак, вул. Центральна, буд. 56, .

Суддя: Ю.М.Горбачов