Номер справи 623/2957/19
Номер провадження 2/623/777/2019
РІШЕННЯ

іменем України

30 вересня 2019 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

в складі: головуючого - судді Винниченко П.П.,

за участю: секретаря - Ардашевої Я.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Ізюмі справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, -

ВСТАНОВИВ:

26 липня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з зазначеним позовом до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів. В обґрунтування позову позивач зазначає, що 01.10.2018 відповідач отримала від позивача грошові кошти в сумі 700 доларів США. Вказані кошти були завдатком за майбутній продаж будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що належить відповідачу на праві власності. Проте в подальшому продаж будинку так і не відбувся, оскільки будинок, що належить відповідачу, знаходиться під арештом, наложеним Ізюмським міськрайонним відділом державної виконавчої служби, про що було відомо відповідачу. На неодноразові звернення повернути кошти, отримані в рахунок майбутнього продажу будинку відповідач не реагує, що змушує позивача звернутися до суду.

Позивач просить стягнути з відповідача сплачений ним завдаток в подвійному розмірі на загальну суму 35714,00 грн. та покласти на відповідача витрати, пов`язані з розглядом справи у суді в розмірі 768,40 грн.

Сторони у судове засідання не з`явились.

Позивач в судове засідання не з`явився, однак відповідно поданої письмової заяви просить розгляд справи провести за його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідач у судове засідання також не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, заяву із запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження та відзиву на позов, у встановлений судом строк не подала, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

Частиною 5 статті 279 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до частин 2-6 статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню.

З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Судом встановлено, що 01 жовтня 2018 року ОСОБА_2 отримала від ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 700 доларів США, що посвідчено розпискою, яку відповідач написала власноручно (а.с.7). Вказані кошти були завдатком за майбутній продаж будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Будинок , що належить ОСОБА_2 , розташований за адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться під арештом, наложеним Ізюмським міськрайонним відділом державної виконавчої служби, про що було відомо відповідачу.

На даний час відповідач ОСОБА_2 так і не повернула позивачу ОСОБА_1 грошові кошти, отримані в рахунок майбутнього продажу будинку.

Станом на 25 липня 2019 року офіційний курс долара США складав 25 грн. 51 коп. за один долар, а отже загальна сума грошових коштів, що підлягають стягненню з ОСОБА_2 складає 35714,00 грн.

Відповідно до ст. 570 ЦК України, завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.

Відповідно до ст. 571 ЦК України, якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості.

Визначення поняття зобов`язання міститься у частині першій статті 509 ЦК України.

Відповідно до цієї норми зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно з нормою статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (стаття 611 ЦК України).

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України).

Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк.

Згідно ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню, оскільки судом встановлено факт невиконання відповідачем своїх зобов`язань за договором, а тому суд стягує з відповідача на користь позивача сплачений завдаток в подвійному ромірі в сумі 35714,00 грн.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір в розмірі 768,40 грн., сплачений позивачем при зверненні до суду з даним позовом.

Керуючись ст. 12, 13, 141, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, ст. 509, 525, 526, 570, 571, 610, 611, 625 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , сплачений завдаток в подвійному ромірі в сумі 35714,00 грн.(тридцять п`ять тисяч сімсот чотирнадцять грн. 00 коп.) та витрати по сплаті судового збору у сумі 768,40 грн., а всього 36482,40 грн. (тридцять шість тисяч чотириста вісімдесят дві грн. 40 коп).

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Головуючий суддя П.П. Винниченко