Справа № 2-4433/11
УХВАЛА

25 вересня 2019 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого - судді Прохоренко В.В.,

секретар Литвиненко В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ домоволодіння та визнання правочину недійсним,

встановив:

05.08.2019 року Херсонським міським судом Херсонської області було винесено ухвалу якої відмовлено ОСОБА_1 в роз`ясненні ухвали Суворовського районного суду м. Херсона від 25.11.2011 року.

Від ОСОБА_1 надійшла заява про виправлення описки в ухвалі суду від 05.08.2019 року, а саме вказати ОСОБА_2 відповідачем, а не позивачем по справі згідно ухвали суду від 25.11.2011 року.

Ухвалою суду від 09.09.2019 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення вказаної описки було відмовлено, натомість було виправлено описку в ухвалі Суворовського районного суду м. Херсона від 25.11.2011 року, а саме зазначено, що позивачами по цивільній справі № 2-4433/11 є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що відповідає тексту позовної заяви та ухваленим рішенням у вказаній справі.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права)

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі якщо є таке, що набрало законної сили, рішення чи ухвала про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили, за тими самими вимогами.

Враховуючи викладене вище, положення ч. 9 ст. 10 ЦПК України, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 необхідно відмовити у прийнятті заяви про виправлення описки в ухвалі суду, оскільки дане питання вже було вирішено ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 09.09.2019 року.

Крім того, суд вважає за необхідне роз`яснити стороні заявнику, що подання ним в друге заяви про виправлення описки, яка вже вирішувалося судом (ухвали суду від 09.09.2019 року) є прикладом систематичного зловживання процесуальними правами та полягає у їх недобросовісному використанні, яке можна кваліфікувати через критерій відсутності серйозного законного інтересу, тобто легітимного прагнення до отримання певних переваг, передбачених процесуальним законом. Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, які беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їхніх прав, а також прав та інтересів інших осіб. Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню. Щоразу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, затягування розгляду тощо), вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним».

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст.2 ЦПК України однією із засад (принципів) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно ст. 143 ЦПК України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Види заходів процесуального примусу визначені частиною першою статті 144 ЦПК України, а саме: попередження; видалення із залу судового засідання; тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; привід; штраф.

На підставі вище наведеного суд вважає дії представника відповідача, а саме - подання численних аналогічних за змістом заяв про часткове скасування заходів забезпечення позову спрямовані на свідоме невиправдане затягування судового процесу всупереч принципу ефективності такого, і що такі дії порушують права інших учасників судового процесу та суперечить вимогам статей 6,17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод,стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку та недопустимість зловживання процесуальними правами.

З урахуванням викладеного зазначені дії ОСОБА_1 є підставою для застосування до нього заходу процесуального примусу, передбаченого ст. 144 ЦПК України, у виді попередження.

На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 143, 144, 186, 432 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Дії ОСОБА_1 щодо неодноразового звернення до суду з заявою про виправлення однієї й тієї ж описки, визнати зловживанням процесуальними правами.

Застосувати до ОСОБА_1 заходи процесуального примусу у виді попередження.

Відмовити ОСОБА_1 у прийнятті заяви про виправлення описки в ухвалі Херсонського міського суду Херсонської області від 05.08.2019 року по цивільній справі № 2-4433/11 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ домоволодіння та визнання правочину недійсним.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя В.В.Прохоренко