Постанова

Іменем України

26 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 371/786/18

провадження № 61-12758св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М.,

учасники справи:

позивач - приватне акціонерне товариство «Київобленерго»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Миронівського районного суду Київської області від 16 липня 2018 року у складі судді Поліщук А. С. та постанову Київського апеляційного суду від 24 травня 2019 року в складі колегії суддів: Сержанюка А. С., Сліпченка О. І., Сушко Л. П.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2018 року приватне акціонерне товариство «Київобленерго» (далі - ПрАТ «Київобленерго») звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 16 липня 2018 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду.

Суд першої інстанції, відкриваючи провадження у справі, дійшов висновку, що оскільки згідно з адресної довідки, наданої за правилами частини шостої статті 187 ЦПК України Грушівською сільською радою Миронівського району Київської області, відповідач ОСОБА_1 у картотеці реєстраційного обліку відділу адресно-довідкової роботи виконавчого комітету Грушівської сільської ради не зареєстрований та не проживає, то провадження у справі слід відкрити за правилами загального позовного провадження та подальший виклик відповідача здійснювати шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному веб-порталі судової влади України.

Суд керувався частиною десятої статті 187 ЦПК України, відповідно до якої, якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання ( перебування ) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Не погоджуючись із постановленою ухвалою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій просив ухвалу Миронівського районного суду Київської області від 16 липня 2018 року скасувати та справу направити за встановленою підсудністю.

Постановою Київського апеляційного суду від 24 травня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Миронівського районного суду Київської області від 16 липня 2018 року - без змін.

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що предметом позову у цій справі є зобов`язання, які випливають з використання відповідачем необлікованої електричної енергії за місцем знаходження його нерухомого майна, а тому такий спір має розглядатись за правилами виключної підсудності.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У серпні 2019 року ОСОБА_1 подав касаційну скаргу до Верховного Суду, у якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржені судові рішення та ухвалити нове рішення про направлення справи на розгляд до суду першої інстанції за встановленою підсудністю.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу та аргументи учасників справи

Касаційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції порушено вимоги частини восьмої статті 187 ЦПК України та не встановлено місце реєстрації ОСОБА_1 кв. АДРЕСА_1 .

Відзив на касаційну скаргу не надходив.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 серпня 2019 року справу призначено судді-доповідачеві Бурлакову С. Ю.

Ухвалою Верховного Суду від 07 серпня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі № 371/786/18 та витребувано її з Миронівського районного суду Київської області.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Суд установив, що 08 травня 2017 року працівниками ПрАТ «Київобленерго» при проведенні перевірки дотримання споживачами Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН) за участю ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 було виявлено факт порушення Правил користування електричною енергією для населенням, що проявилося у вигляді самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника, а саме: змонтовано накид на вводі до будинку перед засобом облік. Електроенергія, що споживалася не обліковувалася.

На підставі виявленого порушення та відповідно до пункту 53 ПКЕЕН, у присутності власника будинку ОСОБА_1 , складено акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення на підставі якого комісією прийнято рішення про визначення та нарахування вартості обсягу не облікованої електроенергії.

Відповідно до інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно даний житловий будинок, що по АДРЕСА_2 належить ОСОБА_1

Відповідно до копії паспорта ОСОБА_1 вбачається, що він зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_1 що територіально знаходиться в Оболонському районі м. Києва.

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відкриваючи провадження у справі, суд першої інстанції виходив з того, що даний спір підсудний Миронівському районному суду Київської області.

Звертаючись до суду з даними позовом, ПрАТ «Київобленерго» просило суд стягнути грошові кошти за самовільне підключення до електричної мережі будинку АДРЕСА_2 власником якого є ОСОБА_1

Тобто спірні правовідносини виникли з приводу відшкодування фізичною особою коштів за самовільне підключення до електричної мережі.

Частина перша статті 27 ЦПК України визначає, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Із копії паспорта ОСОБА_1 , яка була залучена до справи разом з позовною заявою вбачається, що відповідач зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_1 що територіально знаходиться в Оболонському районі м. Києва, а тому дана справа підсудна Оболонському районному суду міста Києва.

Відкриваючи провадження у справі, суди на зазначені обставини уваги не звернули, не врахували, що спір не стосується самого місця знаходження будинку, а виник з приводу виплати позивачем грошових коштів за спожиту електричну енергію, що не піддавалась обліку.

Переглядаючи справу в апеляційному порядку, суд апеляційної інстанції не виправив помилку районного суду, аргументи апеляційної скарги не спростував.

Верховний Суд визнає обґрунтованими доводи касаційної скарги про порушення судом першої інстанції при відкритті провадження у справі територіальної підсудності.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 31 ЦПК України суд передає на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною третьою статті 406 ЦПК України передбачено, що касаційні скарги на ухвали судів першої чи апеляційної інстанцій розглядаються у порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу задовольнити, а справу передати до Оболонського районного суду м. Києва.

Керуючись статтями 400, 406, 409, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Миронівського районного суду Київської області від 16 липня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 травня 2019 року скасувати, справу передати до Оболонського районного суду м. Києва.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді:М. Є. Червинська С. Ю. Бурлаков А. Ю. Зайцев
Є. В. Коротенко
В. М. Коротун