Номер справи 623/1630/18
Номер провадження 2/623/54/2019
22 лютого 2019 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області
в складі: головуючого - судді Винниченко П.П.,
за участю: секретаря - Ардашевої Я.В.,
розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Ізюмі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, -
В червні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з зазначеним позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу.
Позивач в судове засідання не з'явилася, однак відповідно до поданої письмової заяви просить розгляд справи провести за її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не зявилася, про дату, час і місце розгляду справи була належним чином повідомлена, про що свідчить зворотне поштове повідомлення, наявне в матеріалах справи, що відповідає вимогам ст. 130 Цивільного процесуального кодексу України, про причини неявки суд не повідомила, відзив до суду не подавала.
Судова повістка про виклик відповідача в судове засідання в порядку ст. 130 ЦПК України не вручена з відміткою «за закінченням терміну зберігання».
Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через курєрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
Згідно п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Згідно ч.1 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів звязку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляду справи, що відповідає положенням ст. 280-282 ЦПК України.
Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
В ст. 13, 41 Конституції України закріплено основні правові принципи регулювання відносин власності, головним із яких є принцип рівного визнання й захисту усіх форм власності. Відповідно до статті 13 Конституції України, власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. У такій редакції конституційна норма не лише покладає на власника обов'язки, а й орієнтовно вказує на його зобов'язання.
Судом встановлено, що позивачу на праві приватної власності належить житловий будинок по вул. Володимира Висоцького (кол. Сакко і Ванцетті), № 38,в м. Ізюмі Харківської області на підставі договору дарування від 27.12.2014, нотаріально посвідченого приватним нотаріусом Ізюмського міського нотаріального округу Харківської області та зареєстрованого в реєстрі за № 1696 (а.с.20,21).
11.12.2017 року між позивачем та відповідачем був укладений договір оренди житлового приміщення, яке розташоване за адресою: Харківська область, м. Ізюм, вул. Володимира Висоцького (кол. Сакко і Ванцетті), буд. 38, яким регулюються правовідносини, пов'язані із передачею Позивачем як Наймодавцем в тимчасове платне користування жилого приміщення Відповідачу як Наймачу на строк 12 місяців, а саме: з 28.01.2018 по 28.01.2019.
Відповідно до ч. 2 ст. 11 ЦК України підставою виникнення цивільних прав та обов'язків серед юридичних фактів є, зокрема, договори та інші правочини.
Стаття 759 ЦК України встановлює поняття договору найму, а саме: за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов'язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.
Відповідно до ч. 1-2, ч. 5 ст.762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення.
Статтею 810 ЦК України передбачено, що за договором найму (оренди) житла одна сторона власник житла (наймодавець) передає або зобовязується передати другій стороні (наймачеві) житло для проживання у ньому на певний строк за плату.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 820 ЦК України розмір плати за користування житлом встановлюється у договорі найму житла. Наймач вносить плату за користування житлом у строк, встановлений договором найму житла. Якщо строк внесення плати за користування житлом не встановлений договором, наймач вносить її щомісяця.
Згідно з ч. 1ст. 763 ЦК України передбачає, що договір найму укладається на строк, встановлений договором.
Згідно п. 4.1 та 4.2. договору орендна плата за оренду житлового приміщення вноситься щомісячно не пізніше 10 числа поточного місяця за один місяць вперед в розмірі 1500,00 грн. щомісячно, а також комунальні послуги в розмірі 60% від суми квитанції за газ, вода та світло (покази з лічильників) (а.с.8-11).
Відповідно до ст. 525, 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
При таких обставинах, суд вважає, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими, тому підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір в розмірі 705,00 грн., сплачений позивачем при зверненні до суду з даним позовом.
Керуючись ст.4, 11-13, 76-78, 81, 89, 141, 264, 265, 268, 280-283 ЦПК України, ст. 11, 525, 526, 610, 611, 759, 763, 810, 820 ЦК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області протягом 30 днів. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Головуючий суддя: П.П. Винниченко