Справа 279/4116/19
Номер провадження 2/279/1289/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"26" вересня 2019 р.
Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі :
головуючого судді Коваленко В.П.
при секретарі Комаровій О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк « Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором , -
Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК України, справу розглянуто у порядку спрощеного позовного провадження.
Представник позивача надав заяву , в якій проти винесення заочного рішення не заперечив. Відповідач ОСОБА_1 у встановлений судом строк, на адресу суду відзиву на позовну заяву не надав, хоча повідомлявся про час та місце розгляду справи належним чином і в передбаченому законом порядку - судовою повісткою.
За письмовою заявою представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши письмові докази по справі, суд дійшов до наступного висновку .
Судом встановлено, що 10.06.2013 року між АТ КБ "Приватбанк" та ОСОБА_1 було укладено договір б/н, відповідно до якого Банк надав останньому кредитні кошти в розмірі 2000 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.
Відповідно до ст.1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа ( кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит на сплатити проценти.
Цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обовязку новим, або у приєднанні до невиконаного обовязку нового додаткового.
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення (правові висновки ВСУ у справі №6-2003цс15).
Заявивши вимогу про стягнення з відповідача процентів за простроченим тілом кредиту, однак не вказавши розмір заборгованості з тіла кредиту, неповернення якого призвело до нарахування процентів, позивач не довів належними та допустимими доказами суму заборгованості. Так, у розрахунку зазначається про нарахування заборгованості за простроченим тілом кредиту у сумі 2491,33 грн., але не відображено тіло кредиту, на яке ця заборгованість нарахована. Пеня є похідним стягненням при наявності заборгованості з інших платежів, тому якщо не доведено розмір та правомірність нарахування такого платежу, то сума нарахованої пені також є необгрунтованою.
На підставі вище викладеного, суд вважає, що позовні вимоги є необгрунтованими, оскільки позивач не довів наявність підстав та правильність нарахування спірної заборгованості, тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Керуючись ст.ст.263-265 ЦПК України, ст.ст. 549,1054 ЦК України, суд -
В задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Суддя Коростенського
міськрайонного суду В.П.Коваленко