КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа № 756/7972/19
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2019 року Київський апеляційний суд в складі:

Судді - доповідача: Андрієнко А.М.

Суддів: Соколової В.В.

Поліщук Н.В.

При секретарі Дроздовій Ж.В.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» Петренко Світлани Василівни на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва, постановлену суддею Васалатій К.А. 14 червня 2019 року про забезпечення позову , по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерно - комерційного банку соціального розвитку «Укрсоцбанк» (правонаступник Акціонерне товариство «Укрсоцбанк»), державного реєстратора Комунального підприємства «Світоч» Алієва Гусейна Азіза Огли, третя особа: Орган опіки та піклування Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання протиправними дій щодо державної реєстрації прав та їх обтяжень,

У С Т А Н О В И Л А :

У червні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до Акціонерно - комерційного банку соціального розвитку «Укрсоцбанк» (правонаступник АТ «Укрсоцбанк»), державного реєстратора КП «Світоч» Алієва Гусейна Азіза Огли, третя особа: Орган опіки та піклування Оболонської РДА у м. Києві, про визнання протиправними дій щодо державної реєстрації прав та їх обтяжень.

Також, позивачем було подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить позивачу на підставі договору купівлі - продажу від 26.06.2000, та заборони відповідачу АТ «Укрсоцбанк» вчиняти будь - які дії, а саме знімати з реєстрації чи виселяти в примусовому порядку громадян, які зареєстровані у квартирі АДРЕСА_1 .

Вказувала, що у зв?язку з оспорюваним рішенням державного реєстратора, відповідач AT «Укрсоцбанк» може відчужити спірну квартиру, що у випадку задоволення позовної заяви призведе до неможливості виконання рішення суду.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 14 червня 2019 року заяву про забезпечення позову задоволено частково.

Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

В іншій частині заяви відмовлено.

Не погоджуючись із ухвалою суду, представник АТ «Укрсоцбанк» Петренко С.В. подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду, посилаючись на те, що оскаржувана ухвала була винесена з порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права.

На обґрунтування апеляційної скарги вказує, що суд першої інстанції не звернув уваги на те, що позивачем не надано жодного доказу, який би підтверджував, що нерухоме майно може бути відчужене на користь третіх осіб, існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду, у разі відчуження АТ «Укрсоцбанк» спірного нерухомого майна.

Крім того зазначає, що суд, постановляючи оскаржувану ухвалу, не вирішив питання щодо необхідності застосування зустрічного забезпечення.

Позивач в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлена, у відзиві на апеляційну скаргу просила розглянути справу у суді апеляційної інстанції за ї відсутності.

На підставі ст. 372 ЦПК України колегія суддів прийшла до висновку про можливість розгляду справи за відсутності осіб, що не з`явились.

Представник апелянта підтримав апеляційну скаргу із підстав, викладених в ній, та просив задовольнити апеляцію.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів прийшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив із того, що заявником достатньо обґрунтовано та доведено, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Колегія суддів з таким висновком суду погоджується виходячи з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред?явлення позову, так і на будь - якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно ч.1 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмету спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов?язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Як убачається із матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до Акціонерно - комерційного банку соціального розвитку «Укрсоцбанк» (правонаступник АТ «Укрсоцбанк»), державного реєстратора КП «Світоч» Алієва Гусейна Азіза Огли, третя особа: Орган опіки та піклування Оболонської РДА у м. Києві, про визнання протиправними дій щодо державної реєстрації прав та їх обтяжень. Просила суд:

- визнати протиправною дію АТ «Укрсоцбанк» та державного реєстратора Алієва Гусейна Азіза Огли щодо протиправного позбавлення права власності ОСОБА_1 , яка була здійснена 22.01.2019 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, номер запису про право власності: 30007551; рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 45217443 від 25.01.2019, про реєстрацію права власності за АТ «Укрсоцбанк» на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 000), яка належить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі - продажу квартири від 26.06.2000, зареєстрованого в реєстрі за №1486;

- скасувати рішення державного реєстратора Алієва Гусейна Азіза Огли, індексний номер:45217443 вд 25.01.2019 про реєстрацію права власності за АТ «Укрсоцбанк», , на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 000).

Так, ч.1 ст.151 ЦПК України встановлені вимоги до змісту заяви про забезпечення позову, серед яких: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціна позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

Положеннями частини 7 статті 153 ЦПК України встановлено, що в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Як зазначено у постанові Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно роз`яснень п.4 постанови Пленуму Верховного суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчилися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, яка звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, і ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України від 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Частково задовольняючи заяву про забезпечення позову, суд першої інстанції прийшов до висновку про те, що забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру є співмірним із позовними вимогами, а також про те, що позовні вимоги є матеріальними вимогами, а тому позов про скасування реєстрації повинен забезпечуватися шляхом накладання арешту на квартиру щодо якої вчинено реєстрацію, яка оспорюється.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів погоджується, виходячи із наступного.

Відповідно до Постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 року у справі за № 826/7749/16 «Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, спричинених неправомірними, на думку особи, рішенням, дією чи бездіяльністю суб?єкта владних повноважень, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов?язаний з реалізацією її майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів.

Зважаючи на наведене й ураховуючи суть та суб?єктний склад спірних правовідносин, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що спір про визнання протиправними дійприватного нотаріуса щодо державної реєстрації права власності на нерухоме майно, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, внесення запису про скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно та внесення запису про державну реєстрацію права власності за іншою особою має розглядатися як спір, що пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, за якою вже зареєстровано право власності на це майно.При цьому належним відповідачем у такій справі є особа, право на майно якої оспорюється та щодо якої здійснено запис у Реєстрі речових прав на нерухоме майно. Участь у спорі державного реєстратора як співвідповідача (якщо позивач вважає його винним у порушенні своїх прав) не змінює цивільно-правового характеру правовідносин.

Також Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне зазначити, що оскільки позивач не був заявником стосовно оскаржуваних реєстраційних дій, які були вчинені за заявою іншої особи, такий спір є спором про цивільне право незалежно від того, здійснено державним реєстратором державну реєстрацію прав на нерухоме майно з дотриманням чи порушенням вимог законодавства.

Оскарження рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно безпосередньо пов?язане із захистом позивачем свого цивільного права у спорі щодо цього майна з особою, яка не заперечує законності дій реєстратора з реєстрації за нею права власності на спірне нерухоме майно, а тому цей спір має приватноправовий характер і з огляду на суб?єктний склад сторін має вирішуватися за правилами цивільного судочинства».

Колегія суддів вважає, що накладення арешту на майно є саме тим заходом забезпечення позову, який робить можливим ефективний захист поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів Позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

За таких обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про часткове задоволення заяви про вжиття заходів забезпечення позову, для вжиття яких існували усі передбачені законодавством підстави, а тому апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції залишенню без змін.

Колегія суддів вважає, що позивач має обґрунтоване припущення, що невжиття відповідних заходів забезпечення позову може призвести до відчуження квартири банком, що зробить неможливим виконання потенційного рішення суду про скасування реєстрації.

Колегія суддів не застосовує зустрічне забезпечення, оскільки квартира перебуває в іпотеці Банку, а тому права банку в даному випадку є захищеними.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» Петренко Світлани Василівни залишити без задоволення.

Ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 14 червня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 26 вересня 2019 року.

Суддя - доповідач:

Судді :