УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" вересня 2019 р. Київський районний суд м.Харкова у складі:

головуючої судді Бородіної Н.М.,

за участю секретаря Кострової О.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про накладання стягнення заборгованості по сплаті аліментів на майно, -

встановив:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся у Київський районний суд м.Харкова з позовом до відповідача, ОСОБА_3 , про накладення стягнення заборгованості по сплаті аліментів в сумі 62871,40грн., на майно - ј ч. квартири АДРЕСА_3 , яка отримана у спадщину відповідачем від боржника по аліментам ОСОБА_4 на підставі заповіту.

Відповідно до ч.1 ст. 198 ЦПК України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

За ч.2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд може постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

В судові засідання, призначені 02.09.2019року та 26.09.2019 року позивач не з`явився, був повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення, причини неявки суду не відомі, клопотання про розгляд справи за відсутності позивача суду надано не було.

Суд зазначає, що позивач зобов`язаний добросовісно здійснювати свої процесуальні права і процесуальні обов`язки.

Положення п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача, що узгоджується із правовою позицією ВС викладеної у Постанові від 22.05.2019р. №310/12817/13.

Суд належним чином повідомив позивача про судові засідання, роз`яснив його право на подання заяви про розгляд справи за його відсутності, однак позивач двічі поспіль у судові засідання не з`явився, заяву про розгляд справи за його відсутності не надав, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. ст.200, 223, 257, 260 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про накладання стягнення заборгованості по сплаті аліментів на майно залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її оголошення. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст ухвали виготовлено 27.09.2019р.

Суддя Бородіна Н. М.