УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" вересня 2019 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Лях М.Ю., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про відвід судді Київського районного суду м. Харкова Бородіної Наталії Михайлівни у цивільній справі №640/12657/19 за позовом ОСОБА_2 до Профспілкового комітету Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім. І.І. Мечникова НАМН України, Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім.. І.І. Мечникова НАМН України», первинної профспілкової організації Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім. І.І. Мечникова НАМН України», Київської районної профспілкової організації працівників охорони здоров`я України про стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Київського районного суду м. Харкова Бородіної Н.М . перебуває цивільна справа №640/12657/19 за позовом ОСОБА_2 до Профспілкового комітету Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім. І.І. Мечникова НАМН України, Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім.. І.І. Мечникова НАМН України», первинної профспілкової організації Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім. І.І. Мечникова НАМН України», Київської районної профспілкової організації працівників охорони здоров`я України про стягнення моральної шкоди.

26.09.2019 року в підготовчому засіданні представник позивача - ОСОБА_1. заявив відвід головуючій у справі - судді Бородіної Н.М., посилаючись на те, що дії головуючої викликають у нього сумніви щодо її неупередженості та об`єктивності, зокрема, у зв`язку із проведенням підготовчого засідання із запізненням, а також порушення порядку оголошення явки сторін під час судового засідання.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова (головуюча - суддя Бородіна Н.М.) від 26.09.2019 року заяву представника позивача ОСОБА_1. про відвід визнано необґрунтованою та такою, що не відповідає вимогам статті 36 ЦПК України, у зв`язку з чим справу передано для розгляду іншому судді, визначеному у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 цього Кодексу.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м. Харкова розгляд справи № 2-ві/953/20/19 за заявою ОСОБА_1 про відвід судді Бородіної Н.М. передано для вирішення судді Лях М.Ю. Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 26.09.2019 року призначено розгляд заяви про відвід у судове засідання без повідомлення учасників справи.

Перевіривши доводи, викладені представником позивача ОСОБА_1 в заяві про відвід судді Київського районного суду м. Харкова Бородіної Н.М., дослідивши матеріали справи №640/12657/19, приходжу до наступного.

Відповідно до ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді. У зв`язку з тим, що розгляд справи здійснювався за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідність до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені ст. 36 ЦПК України. Так, статтею 36 ЦПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Згідно ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

При вирішенні справи «Білуха проти України» Європейський суд з прав людини у пункті 49 рішення з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. У пункті 52 цього ж рішення щодо об`єктивного критерію зазначено, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Як зазначив Європейський суд у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, N 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland, заява N 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна Wettstein), п. 43).

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до увагу практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що представником позивача не зазначені та не доведені обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді при вирішенні вказаної цивільної справи.

Викладені в заяві про відвід доводи представника позивача щодо неупередженості та необ`єктивності головуючої судді Бородіної Н.М. при розгляді справи є необґрунтованими, оскільки об`єктивними даними не підтверджуються та за своєю суттю ґрунтуються на незгоді представника з певними процесуальними діями головуючої у цивільній справі.

Відповідно до ст.ст. 126, 129, 129-1 Конституції України, ст.ст. 6, 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України; здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права; суд ухвалює рішення іменем України.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що представником позивача не наведено доказів, що підтверджують обґрунтованість заявленого відводу головуючому судді у справі, визначених статтею 36 ЦПК України, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про відвід слід відмовити за необґрунтованістю та безпідставністю.

На підставі наведеного, керуючись статтями 36, 39, 40 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про відвід судді Київського районного суду м. Харкова Бородіної Наталії Михайлівни у цивільній справі №640/12657/19 за позовом ОСОБА_2 до Профспілкового комітету Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім. І.І. Мечникова НАМН України, Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім.. І.І. Мечникова НАМН України», первинної профспілкової організації Державної установи «Інститут мікробіології та імунології ім. І.І. Мечникова НАМН України», Київської районної профспілкової організації працівників охорони здоров`я України про стягнення моральної шкоди - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Веб-сторінка на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи - http://court.gov.ua/fair/.

Суддя -