Справа №:755/1388/19
Провадження №: 2/755/1599/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" лютого 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В. розглянувши клопотання представника відповідача про виклик свідка та розгляд з повідомленням сторін цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільпо-Фуд» про визнання припиненими трудових відносин, повернення трудової книжки та стягнення середнього заробітку, -

у с т а н о в и л а:

25.01.2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільпо-Фуд» про визнання припиненими трудових відносин, повернення трудової книжки та стягнення середнього заробітку.

Ухвалою суду від 28.01.2019 року відкрито провадження у справі та призначено проведення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

15.02.2019 року до суду надійшло клопотання представника відповідача про виклик свідка, в якому відповідач просить викликати та допитати в якості свідка ОСОБА_2 посилаючись на те, що в позовній заяві позивач наводить обставини, які безпосередньо стосуються керуючої магазином № 17 ОСОБА_2 і вона як керівник зможе надати пояснення по всіх фактичних обставинах справи та спростувати інформацію зазначену у ній (щодо того, що не відповідає дійсності, що керуюча примушувала виконувати роботу позивача, яка не передбачена функціональними обов'язками, надання посадової інструкції не ТОВ «СІЛЬПО-ФУД», тощо).

Також 15.02.2019 року до суду надійшло клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні, в якому відповідач просить суд провести розгляд справи №755/1388/19 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Вимоги клопотання мотивовано тим, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Зокрема, відповідач посилається на положення ст.ст. 76, 90 ЦПК України щодо показань свідка та зазначає, що в позовній заяві позивач наводить обставини, які безпосередньо стосуються керуючої магазином № 17 ОСОБА_2 і вона як керівник зможе надати пояснення по всіх фактичних обставинах справи та спростувати інформацію зазначену у позовній заяві.

Вивчивши заявлені клопотання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що заявлені стороною відповідача клопотання про виклик свідка та розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін не підлягають до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За змістом ст. 90 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Згідно ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Як вбачається зі змісту додатків до відзиву на позовну заяву, ОСОБА_2 надала свої письмові пояснення щодо судової справи за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Сільпо-Фуд» директору ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» ОСОБА_3

Отже, враховуючи, що для суду жоден доказ не має заздалегідь встановленої сили, надані ОСОБА_2 пояснення суд розцінює як письмовий доказ, тож відсутня нагальна потреба у допиті ОСОБА_2 саме в якості свідка, адже письмові докази, як і покази свідка мають однакову юридичну силу для суду при вирішенні спору і оцінюються судом як в комплексі з іншими доказами, так і окремо.

За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання відповідача про виклик свідка.

Стосовно клопотання про розгляд справи з викликом сторін суд зазначає наступне.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Поряд із цим, згідно вимог ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2019 року визначений у розмірі 1921,00 грн.

Таким чином, сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 192100,00 грн.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачка просить стягнути з відповідача грошову суму, яка на час звернення із позовом до суду та з урахування уточнення позовних вимог у загальному розмірі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та становить 72777,82 грн.

Також суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки відповідач не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлений можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Загалом характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вказують на те, що обставини справи, мають бути підтверджені письмовими доказами, які безперешкодно можуть надаватись сторонами справи до суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Враховуючи викладене, та з огляду на те, що клопотання відповідача є немотивованим в частині того, які процесуальні дії у даній справі суд не зможе вчинити без проведення судового засіданні із викликом учасників справи, ураховуючи, що суд прийшов до висновку про необхідність відмови відповідачу у задоволенні клопотання про виклик свідка, приходжу до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи з повідомленням сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 76, 89, 90, 279, 353-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні клопотання представника відповідача про виклик свідка в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільпо-Фуд» про визнання припиненими трудових відносин, повернення трудової книжки та стягнення середнього заробітку - відмовити.

У задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд з повідомленням сторін цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільпо-Фуд» про визнання припиненими трудових відносин, повернення трудової книжки та стягнення середнього заробітку - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 19.02.2019 року.

Суддя -