У х в а л а

27 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 686/23692/15-ц

провадження № 61-24406св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Штелик С. П. (суддя-доповідач), Калараша А. А., Сімоненко В. М.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Лісогринівецької сільської ради, Хмельницької районної державної адміністрації, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - фермерське господарство «Добробут», про визнання незаконними та скасування рішень сільської ради, визнання недійсним свідоцтва про право власності на земельну ділянку, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обмежень, визнання недійсним договору купівлі-продажу за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 17 жовтня 2016 року у складі судді Мороз В. О. та ухвалу апеляційного суду Хмельницької області від 31 січня 2017 року у складі суддів: Костенка А. М., Гринчука Р. С., Грох Л. М.,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Лісогринівецької сільської ради, Хмельницької районної державної адміністрації, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - фермерське господарство «Добробут», про визнання незаконними та скасування рішень сільської ради, визнання недійсним свідоцтва про право власності на земельну ділянку, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обмежень, визнання недійсним договору купівлі-продажу.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 17 жовтня 2016 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Хмельницької області від 31 січня 2017 року, у задоволенні позову відмовлено.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 . просить скасувати судові рішення та задовольнити позов, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Підстави для виклику сторін відсутні.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

У Х В А Л И В:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Лісогринівецької сільської ради, Хмельницької районної державної адміністрації, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - фермерське господарство «Добробут», про визнання незаконними та скасування рішень сільської ради, визнання недійсним свідоцтва про право власності на земельну ділянку, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обмежень, визнання недійсним договору купівлі-продажу призначити до судового розгляду у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. П. Штелик

А. А. Калараш

В. М. Сімоненко