Справа № 285/2804/18
провадження у справі № 2/0285/150/19
РІШЕННЯ

Іменем України

11 лютого 2019 року м. Новоград-Волинський

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області

в складі: головуючої - судді Михайловської А.В.,

за участі секретаря судового засідання Ковальової З.С.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1, представник - ОСОБА_2,

відповідач - ОСОБА_3, представник - ОСОБА_4, ОСОБА_5

відповідач - державний реєстратор відділу реєстрації речових прав на нерухоме майно Департаменту реєстрації Житомирської міської ради Баренко Є.О.,

розглянувши у загальному позовному провадженні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та державного реєстратора відділу реєстрації речових прав на нерухоме майно Департаменту реєстрації Житомирської міської ради Баренко Євгена Олександровича про скасування записів про позасудовий перехід права власності на житловий будинок та земельну ділянку,

встановив:

08.08.2018 року ОСОБА_1 звернулася до Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області з позовом, в якому просить суд постановити рішення, яким скасувати записи, вчинені 18.02.2016 року Державним реєстратором відділу реєстрації речових прав на нерухоме майно департаменту реєстрації Житомирської міської ради Баренком Євгеном Олександровичем, про позасудовий перехід права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку, площею 0,031 га, на якій розташований цей будинок від іпотекодавця ОСОБА_7 до іпотеко держателя ОСОБА_3

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 18 лютого 2016 року державним реєстратором відділу реєстрації речових прав на нерухоме майно Департаменту реєстрації Житомирської міської ради Баренком Євгеном Олександровичем на користь ОСОБА_3 здійснено два записи в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про позасудовий перехід права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку, площею 0,031 га, на якій розташований цей будинок. Вважає, що відповідач ОСОБА_3 не долучила при зверненні до реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції до своєї заяви всіх передбачених п. 61 Порядку документи, на підставі яких державним реєстратором були вчинені реєстраційні дії з приводу переходу права власності на спірне нерухоме майно. Вказує на важливість подання державному реєстратору повідомлення про порушення основного зобов'язання та (або) іпотечного договору, доказів про його направлення та отримання іпотекодавцем. Зазначає, що її батько - ОСОБА_7 не отримував такого повідомлення, а тому вона звернулася до суду з цим позовом (а.с.2-4).

10.08.2018 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи по суті проводити у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні, призначено перше судове засідання (а.с.9-10).

30.10.2018 року відповідачем ОСОБА_3 подано відзив на позовну заяву та заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (а.с.36-61).

01.11.2018 року заяву із запереченням ОСОБА_3 проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження задоволено, постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження. Замінено засідання для розгляду по суті підготовчим засіданням (а.с.63-64).

13.11.2018 року провадження у справі зупинено до закінчення перегляду в касаційному порядку справи № 760/287/16-ц Великою Палатою Верховного Суду (а.с.73-75).

03.12.2018 року провадження по справі поновлено, визначено дату підготовчого судового засідання (а.с.83-84).

26.12.2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду, крім того, задоволено клопотання представника позивача про витребування реєстраційної справи щодо предмету позову (а.с.93).

29.01.2019 року в адресу суду надійшла належним чином завірена копія реєстраційної справи.

Під час судового розгляду у судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 заявлені вимоги позивача ОСОБА_1 підтримав, які просив задовольнити. Вказував на те, що із матеріалів реєстраційної справи не зрозуміло, який пакет документів 03.12.2015 року направлявся ОСОБА_3 в адресу ОСОБА_7 За інформацією, яку повідомила йому його довіритель ОСОБА_1, її батько ОСОБА_7 вимоги ОСОБА_3 від 03.12.2015 року не отримував.

Відповідачі у судове засіданні не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Разом з тим, у судове засідання з'явилися представники відповідача ОСОБА_4 та ОСОБА_5, які заявлені вимоги до свого довірителя - відповідача ОСОБА_3 не визнали, з підстав викладених у відзиві, та просили відмовити у задоволенні позову. Вказували на те, що даний спір вже був предметом розгляду у справі за позовом батька позивача, у задоволені позову було відмовлено.

Заслухавши учасників справи, з'ясувавши обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, суд приходить до наступного.

Встановлено, що 18.02.2016 року Державним реєстратором відділу реєстрації речових прав на нерухоме майно Департаменту реєстрації Житомирської міської ради Баренком Євгеном Олександровичем на користь ОСОБА_3 здійснено два записи в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про перехід права власності на житловий будинок НОМЕР_4 із земельною ділянкою НОМЕР_3, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Підставою такої дії були надані реєстратору вимога ОСОБА_3 від 03.12.2015 року про звернення боргу (грошової позики) на предмет іпотеки та договір іпотеки від 22.11.2011 року, в якому міститься застереження про те, що договір іпотеки є правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на предмет іпотеки.

При укладенні самого договору іпотеки від 22.11.2011 року, що посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Черпак Г.А, дружина ОСОБА_7 як співвласник, надала свою згоду на передання майна в іпотеку, що також було посвідчено нотаріально приватним нотаріусом Новоград-Волинського міського нотаріального округу за № 1875.

03.12.2015 року ОСОБА_3 надіслала ОСОБА_7 вимогу про виселення родини позивача із будинку та необхідністю знятися з реєстрації за місцем проживання.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, суд зазначає наступне.

Порядок вчинення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень регулюється Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 01.07.2004 №1952-IV (далі Закон).

Відповідно до ч.1,2 ст.18 Закону державна реєстрація прав проводиться в такому порядку: формування та реєстрація заяви в базі даних заяв; прийняття документів, що подаються разом із заявою про державну реєстрацію прав, виготовлення їх електронних копій шляхом сканування (у разі подання документів у паперовій формі) та розміщення їх у Державному реєстрі прав; встановлення черговості розгляду заяв про державну реєстрацію прав, що надійшли на розгляд; перевірка документів на наявність підстав для зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав, зупинення державної реєстрації прав та прийняття відповідних рішень; прийняття рішення про державну реєстрацію прав або про відмову в такій реєстрації; відкриття (закриття) розділу в Державному реєстрі прав та/або внесення до Державного реєстру прав відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об'єкти та суб'єктів цих прав; формування інформації з Державного реєстру прав для подальшого використання заявником; видача документів за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав.

Перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно п.61 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1127 від 25.12.2015, для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються: копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотеко держателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця; документ, що підтверджує наявність факту завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у відповідній письмовій вимозі; заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).

Наявність зареєстрованої заборони відчуження майна, накладеної нотаріусом під час посвідчення договору іпотеки, на підставі якого набувається право власності на предмет іпотеки іпотекодержателем, а також зареєстрованих після державної реєстрації іпотеки інших речових прав, у тому числі іпотеки, на передане в іпотеку майно не є підставою для відмови у державній реєстрації права власності за іпотекодержателем.

Відтак, порядком чітко визначений перелік документів, які необхідні для проведення державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя.

Суд, зазначає, що на державного реєстратора не покладено обов'язку вимагати додаткових документів або запитувати додаткову інформацію від органів державної влади та місцевого самоврядування щодо об'єкта нерухомого майна, стосовно якого подано заяву про державну реєстрацію.

При зверненні до реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції ОСОБА_3 долучила до заяви всі передбачені п. 61 Порядку документи, на підставі яких державним реєстратором був вчинений перехід права власності на спірне нерухоме майно, що підтверджується матеріалами реєстраційної справи.

У позовній заяві позивач зазначає, що відповідач ОСОБА_3 не долучила при зверненні до реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції до своєї заяви всі передбачені п. 61 Порядку документи, проте дані обставини спростовані матеріалами самої реєстраційної справи, направленими реєстратором в адресу суду.

Також представником позивача у судовому засіданні зазначено, що із матеріалів реєстраційної справи не зрозуміло, який пакет документів 03.12.2015 року направлявся ОСОБА_3 в адресу ОСОБА_7 Проте, з матеріалів реєстраційної справи зрозуміло, що іншого документу, як вимоги, 03.12.2015 року відповідачем ОСОБА_3 в адресу ОСОБА_7 не направлялося. Разом з тим, позивачем не надано доказів, які б вказували на те, що якийсь інший пакет документів був отриманий ОСОБА_7, який направлявся ОСОБА_3 в його адресу 03.12.2015 року.

Пояснення представника позивача з приводу того, що за інформацією, яку повідомила йому його довіритель ОСОБА_1, її батько ОСОБА_7 вимоги ОСОБА_3 від 03.12.2015 року не отримував, не заслуговують на увагу, оскільки із рекомендованого повідомлення слідує, що ОСОБА_7 вручено пакет документів, направлений у його адресу ОСОБА_3 03.12.2015 року, зокрема: вимоги.

Як вже зазначалось, порядок державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень регулюється Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень". Даний нормативно-правовий акт закріплює вичерпний перелік документів, які має подати заявник для здійснення державної реєстрації, а також перелік дій, які має вчинити державний реєстратор при здійсненні такої реєстрації. Суд приходить до висновку, що на момент прийняття оспорюваних рішень не був передбачений обов'язок державного реєстратору щодо перевірки факту належності будь-яких прав малолітнім чи неповнолітнім дітям.

Відповідно до ст. 24 Закону встановлений вичерпний перелік підстав для відмови у державній реєстрації прав та їх обтяжень, зокрема: заявлене речове право, обтяження не підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону; заява про державну реєстрацію прав подана неналежною особою; подані документи не відповідають вимогам, встановленим цим Законом; подані документи не дають змоги встановити набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяження; наявні суперечності між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями; наявні зареєстровані обтяження речових прав на нерухоме майно; заяву про державну реєстрацію обтяжень щодо попереднього правонабувача подано після державної реєстрації права власності на таке майно за новим право набувачем; після завершення строку, встановленого частиною третьою статті 23 цього Закону, не усунені обставини, що були підставою для прийняття рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав; заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень під час вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об'єктом незавершеного будівництва подано не до нотаріуса, який вчинив таку дію; заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень в електронній формі подано особою, яка згідно із законодавством не має повноважень подавати заяви в електронній формі; заявником подано ті самі документи, на підставі яких заявлене речове право, обтяження вже зареєстровано у Державному реєстрі прав.

За наявності підстав для відмови в державній реєстрації прав державний реєстратор приймає рішення про відмову в державній реєстрації прав. Рішення про відмову в державній реєстрації прав повинно містити вичерпний перелік обставин, що стали підставою для його прийняття.

З вище наведених підстав вбачається, що у державного реєстратора не було підстав для відмови ОСОБА_3 у державній реєстрації права власності на житловий будинок НОМЕР_4 та земельну ділянку НОМЕР_3 за адресою: АДРЕСА_1.

Відтак, системно проаналізувавши приписи законодавства України, зважаючи на взаємний та достатній зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 4, 76 - 89, 141, 258, 259, 263 - 265, 268, 273, 352, 354, 355, п.п.15.5 п. 5

Перехідних положень ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3 та державного реєстратора відділу реєстрації речових прав на нерухоме майно Департаменту реєстрації Житомирської міської ради Баренко Євгена Олександровича про скасування записів, вчинених 18.02.2016 року Державним реєстратором відділу реєстрації речових прав на нерухоме майно Департаменту реєстрації Житомирської міської ради Баренком Євгеном Олександровичем, про позасудовий перехід права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку, площею 0,0531 га, на якій розташовано цей будинок, від іпотекодавця ОСОБА_7 до іпотекодержателя ОСОБА_3.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участь у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Повне найменування (ім'я) сторін:

Позивач - ОСОБА_1, місце проживання: АДРЕСА_1, РНОКПП - НОМЕР_1;

Відповідач - ОСОБА_3, місце проживання: АДРЕСА_3, РНОКПП - НОМЕР_2;

Відповідач - Державний реєстратор відділу реєстрації речових прав на нерухоме майно Департаменту реєстрації Житомирської міської ради Баренко Євген Олександрович, місцезнаходження: 10000, м.Житомир, вул. Лятошинського, 15 б.

Дата складення повного судового рішення - 22.02.2019 року.

Головуюча - суддя: А.В.Михайловська