КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №369/219/17 головуючий у суді І інстанції: Пінкевич Н.С.
провадження №22-ц/824/4961/2019 головуючий у суді ІІ інстанції: Сушко Л.П.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

19 лютого 2019 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Сушко Л.П., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 грудня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя та усунення перешкод у здійсненні права власності та за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, третя особа Києво-Святошинський відділ Державної міграційної служби України в Київській області про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та примусове зняття особи з реєстраційного обліку,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 грудня 2018 року позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя та усунення перешкод у здійсненні права власності задоволено частково. У задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_3, третя особа Києво-Святошинський відділ Державної міграційної служби України в Київській області про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та примусове зняття особи з реєстраційного обліку - відмовлено.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням ОСОБА_3 26 січня 2019 року подала апеляційну скаргу, що не оплачена судовим збором.

Одночасно, особа, яка подала апеляційну скаргу, порушила питання про зменшення суми судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 грудня 2018 року.

В обґрунтування ОСОБА_3 вказала, що вона перебуває у декретній відпустці по догляду за малолітнім сином, і протягом попереднього року не мала будь-якого доходу.

За змістом статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином у клопотанні про зменшення суми судового збору заявник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

Обставини, зазначені позивачем, а саме те, що позивач перебуває у декретній відпустці по догляду за малолітнім сином, і протягом попереднього року не мала будь-якого доходу, не є безумовною підставою для зменшення суми судового збору, оскільки позивачем не надано суду апеляційної інстанції доказів на підтвердження його реального матеріального стану (банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка з податкового органу про доходи та перелік розрахунків, тощо), що перешкоджає позивачу виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором.

Наведене відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи встановлений законом обов'язок сплатити судовий збір та відсутність у позивача пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами позивача стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

За таких обставин у задоволенні клопотаня про зменшення суми судового збору необхідно відмовити.

Відповідно до п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.1.6 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_3 оскаржує судове рішення в частині відмови у задоволенні її позовних вимог щодо поділу рухомого майна між сторонами та щодо зобов'язання не чинити перешкод у здійсненні права власності.

Відповідно до п.1.1. ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції від 08.10.2016 року) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору складала 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (1378,00 грн.).

Як вбачається зі змісту позовної заяви, ціна позову, поданого ОСОБА_3, щодо поділу рухомого майна між сторонами складає 167000,00 грн.

Таким чином, 1 відсоток від 167000,00 грн. складає1670,00 грн.

Відповідно до п.1.2. ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції від 08.10.2016 року) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору складала 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (1378,00 грн.).

Таким чином, за вимогу немайнового характеру позивачем мало бути сплачено 551,20 грн. (1378,00 * 0,4).

Відтак, особі, яка подала апеляційну скаргу на рішення суду, необхідно сплатити судовий збір у розмірі 3331,80 грн. (1670,00 грн. + 551,20 грн. = 2221, 20 грн.; 2221, 20 грн. * 150% = 3331,80 грн.).

Відповідно до реквізитів рахунку на 2019 рік для сплати судового збору за подання апеляційної скарги на судове рішення до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися на рахунок: отримувач коштів: УК у Солом'янському районі; код за ; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); МФО Банку: 899998; Р/Р № 0024.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Таким чином, особі, яка подала апеляційну скаргу, необхідно надати суду апеляційної інстанції докази сплати судового збору у розмірі 3331,80 грн., або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За таких обставин підстави для відкриття апеляційного провадження у справі відсутні, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху із наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про зменшення суми судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 грудня 2018 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 грудня 2018 року залишити без руху, і надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення особі, яка подала апеляційну скаргу, ухвали.

Роз?яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду Л.П. Сушко