Номер провадження 2/229/3/2019
Єдиний унікальний номер 229/2626/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2019 р. Дружківський міський суд Донецької області

у складі:

головуючого-судді Гонтар А.Л.

при секретареві Білик О.А.

Костенко В.М.

за участі представника позивача Александрова В.В.

представників відповідача ОСОБА_3

ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовною заявою керівника Краматорської місцевої прокуратури Дружківська міська рада Донецької області до ОСОБА_6 про стягнення шкоди, завданої внаслідок використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів

в с т а н о в и в :

Позивач керівник Краматорської місцевої прокуратури в особі Дружківської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Дружківської міської ради 20 червня 2018 р. звернувся до Дружківського міського суду з позовною заявою до ОСОБА_6, про стягнення шкоди, завданої внаслідок використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів.

Свої позовні вимоги керівник Краматорської місцевої прокуратури обґрунтував тим, що відповідно до договору купівлі-продажу, №2217, посвідченого 07 квітня 2015 року приватним нотаріусом Миросєді В.М., об"єкти нерухомості, розташовані на земельній ділянці площею 1,1257 га з кадастровим номером НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_1, належать ОСОБА_6. Зазначена земельна ділянка перебуває в комунальній власності територіальної громади Дружківської міської ради.

Рішенням Господарського суду Запорізької області від 12.05.2015 року в справі №908/1270/15-г припинено право постійного користування (Державний акт від 10.09.1997 року серія НОМЕР_3) ТОВ "Омега" щодо земельної ділянки площею 1,1257 га з кадастровим номером НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_1.

Під час вивчення інформації з Дружківської міської ради встановлено, що комісією з визначення та відшкодування збитків власниками землі та землекористувачами, було визначено збитки, заподіяні Дружківській міській раді внаслідок використання ОСОБА_6 земельної ділянки, які не відшкодовано.

Незважаючи на неодноразове повідомлення Дружківської міською радою відповідача ОСОБА_6 про необхідність укладення договору оренди земельної ділянки та в порушення ст.ст.124,125,126 Земельного кодексу України, відповідач до теперішнього часу договір оренди щодо користування зазначеними земельними ділянками не укладено, відповідач ніяких дій щодо оформлення прав на земельну ділянку не здійснила.

Так, 25 травня 2017 року Комісією Дружківської міської ради складено Акт №2-2017 з визначення збитків власникам землі та землекористувачам. Відповідно до цього акту, комісія встановила, що розмір збитків, які заподіяла відповідач ОСОБА_6 Дружківській міській раді за користування земельною ділянкою площею 1,1257 га у сумі 143469,10 грн., терміном використання ділянки зазначено з 07.04.2015 року.

Рішенням виконавчого комітету від 21.06.2017 року №354 затверджено акт визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувача від 25.05.2017 року №2-2017.

Вищевизначене рішення надіслано ОСОБА_6 для виконання 29.06.2017 року.

Відповідно до інформації з фінансового управління Дружківської міської ради, до теперішнього часу сума завданих збитків не сплачена.

Позивач просить стягнути з відповідача ОСОБА_6 на користь Дружківської міської ради збитки, завдані використанням земельних ділянок без правовстановлюючих документів у сумі 68573,54 грн., а також стягнути з відповідача судовий збір на користь прокуратури Донецької області в сумі 1762,00 грн.

Ухвалою судді Дружківського міського суду Донецької області від 03 липня 2018 року позовну заяву керівника Краматорської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Дружківської міської ради до ОСОБА_6 про стягнення шкоди, завданої внаслідок використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів, було залишено без руху в зв"язку з тим, що не були наведені підстави для представництва Краматорською місцевою прокуратурою інтересів Дружківської міської ради (а.с.29).

На виконання ухвали судді, 09 липня 2018 року до Дружківського міського суду Донецької області надійша уточнена позовна заява за підписом керівника Краматорської місцевої прокуратури із доданими до неї документами (а.с.31-40).

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 02 серпня 2018 року провадження в справі було відкрито та справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначене на 30 серпня 2018 року (а.с.42).

21 вересня 2018 року відповідач ОСОБА_6 надала до суду відзив на позовну заяву, в якому вказала, що вона позовні вимоги не визнає в повному обсязі, оскільки їй не відомо про цільове призначення спірної земельної ділянки, також зазначає, що договір оренди цієї земельної ділянки нею не укладався, а також, що їй цей договір укладати не пропонували (а.с.57).

Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 24 вересня 2018 року підготовче провадження в справі було закрито та справу призначено до розгляду по суті на 16 жовтня 2018 року (а.с.62.)

Розпорядженням керівника апарату Дружківського міського суду Донецької області від 26 грудня 2018 року, в зв'язку із звільненням судді Лопатко Н.В., відповідно до п.2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, був призначений повторний автоматизований розподіл справи №229/2626/18. (а.с.89)

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.12.2018 року, цивільну справу №229/2626/18 було передано на розгляд судді Гонтар А.Л. (а.с.90).

Представник позивача прокурор Александров В.В. в судове засідання з'явився, позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник позивача Дружківської міської ради у судове засідання не з"явились, надали заяву про розгляд справи у їх відсутності.

Відповідач ОСОБА_6 у судове засідання не з"явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про що в справі є судові розиски.

Представник відповідача ОСОБА_3 з'явився у судове засідання, позовні вимоги не визнав у повному обсязі. Пояснив, що у прокуратури не має законних підстав на представництва інтересів держави у суді, крім того, ніхто відповідачці не запропонував укласти договір оренди. Не зрозуміло, яким чином були нараховані збитки. Просить у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_4 з'явився у судове засідання, позовні вимоги не визнав у повному обсязі.

Суд, заслухавши представника позивача, представників відповідача, дослідивши докази по справі, вважає, що позовну заяву требаа залишити без розгляду за наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-017 від 30.03.2017 року, земельна ділянка загальною площею 1,1257 га, кадастровий номер НОМЕР_2, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1, перебуває в комунальній власності (а.с.10).

Рішенням виконавчого комітету Дружківської міської ради №354 від 21.06.2017 року затверджений акт з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам від 25.05.2017 року №2-2017, а також ОСОБА_6 був наданий місячний термін для сплати збитків у розмірі 143469,10 грн. та рекомендовано здійснити дії щодо оформлення права користування земельною ділянкою площею 1,1257 га, кадастровий номер НОМЕР_2, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.11).

Листом начальника фінансового управління Дружківської міської ради №03-16/1-513 від 14.11.2017 року повідомлено, що станом на 13.11.2017 року до міського бюджету м. Дружківка суми завданих збитків від землекористувачів ТОВ "МЕТА-ПРОДУКТ" та ОСОБА_6 не надходили (а.с.12).

Відповідно до розрахунку збитків власникам та землекористувачам, що є додатком до Акту №2-2017 від 25.05.2017 року, збитки від використання земельної ділянки площею 1,1257 га, кадастровий номер НОМЕР_2, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1, завдані ОСОБА_6 Дружківській міській раді за період з квітня 2015 року по травень 2017 року включно складають 143469,10 грн. (а.с.17).

Актом №2-2017 з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженим рішенням виконавчого комітету №354 від 21.06.2017 року встановлено, що розмір збитків від використання земельної ділянки площею 1,1257 га, кадастровий номер НОМЕР_2, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1, завдані ОСОБА_6 Дружківській міській раді складають 143469,10 грн. (а.с.16)

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об"єктів нерухомого майна щодо суб"єкта №121260825 від 19.04.2018 року, власником об"єкту нерухомого майна загальною площею 2066,5 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_1, належить на праві влсності ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_1), на підставі договору купівлі-продажу №2217 від 07.04.2015 року, посвідченому приватним нотаріусом Дружківського міського нотаріального округу Миросєді В.М. (а.с.22-23).

Таким чином, предметом судового розгляду у даній справі були позовні вимоги прокурора щодо стягнення шкоди, завданої внаслідок земельної ділянки без правовстанавлюючих документів.

При зверненні з даним позовом в обґрунтування необхідності самостійного захисту інтересів держави прокурор вказав на тривалу бездіяльність міської ради, яка полягала у невжитті останньою заходів із урегулювання спірних орендних правовідносин в судовому порядку, що, на думку прокурора, свідчить про неналежний захист цим органом інтересів держави.

Верховний Суд наголосив, що прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт третій частини другої статті 129 Конституції України).

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" від 31.03.2005).

Пункт третій частини першої статті 131-1 Конституції України передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках. Тому необхідно з'ясувати, що мається на увазі під "виключним випадком" і чи є таким випадком ситуація у конкретній справі.

Насамперед, випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави". "Інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом.

Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необгрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

У рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.

Аналіз частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох "виключних" випадках:

(1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

(2) у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб'єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб'єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з'ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

При цьому захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб'єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб'єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб'єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб'єктом звернення до суду і замінювати належного суб'єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Більше того, саме лише посилання в позовній заяві на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. У такому разі прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовця, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків тощо).

Зазначене вище узгоджується з усталеними правовими висновками Верховного Суду, зокрема в постанові об'єднаної палати Касаційного господарського суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17, а також у постановах Верховного Суду від 23.10.2018 у справі № 926/03/18, від 23.09.2018 у справі № 924/1237/17.

Як вибачається із наданих суду матеріалів справи, прокурор не надав суду належних та допустимих доказів на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, більш того, суду надано лист міського голови на ім"я керівника Краматорської місцевої прокуратури, згідно, якого міський голова звертається до прокуратури з проханням звернутися з позовними вимогами до суду (а.с.7).

Таким чином, суд наголошує про відсутність у даному випадку законних підстав для представництва інтересів держави, що свідчить про заявлення позову особою, яка не має процесуальної дієздатності та є підставою для залишення позову без розгляду відповідно до пункту 1 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Керуючись вищевикладеним та на підставі ст. 257 ЦПК України (в редакції 2017 року), суд

у х в а л и в :

позовні вимоги позовною заявою керівника Краматорської місцевої прокуратури Дружківська міська рада Донецької області до ОСОБА_6 про стягнення шкоди, завданої внаслідок використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів залишити без розгляду.

Роз"яснити Дружківській міській раді, що вони мають право самостійно звернутись до суду з таким самим позовом до дого самого відповідача, з таких самих підстав.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Донецької області через Дружківський міський суд протягом п'ятнадцяти днів після оголошення ухвали.

Суддя: А. Л. Гонтар