КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа 366/520/19 Головуючий у І-й інстанції -Слободян Н.П.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2019 року Київський апеляційний суд в складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого - Заришняк Г.М.

Суддів - Мараєвої Н.Є., Рубан С.М.

розглянув у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 29 липня 2019 року, постановлену у складі судді Сирбул О.Ф., в справі за позовом ОСОБА_1 до Державного університету телекомунікацій, третя особа: ОСОБА_2 про скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 29 липня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відзив на апеляційну скаргу не надано.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу судді про повернення заяви позивачеві розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

За змістом ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність й обґрунтованість постановленої ухвали суду в цій частині, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державного університету телекомунікацій, в якому ставить питання про скасування наказу №384-КС від 21 грудня 2018 року про його звільнення з посади проректора з адміністративно-господарської роботи за власним бажанням, поновлення позивача ОСОБА_1 на посаді проектора з адміністративно-господарської роботи Державного університету телекомунікацій та стягнення грошового забезпечення.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 16 липня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем даної ухвали (а.с.21-22). Вказану ухвалу позивач отримав 19 липня 2019 року, доказом чого є повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.24).

Залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції виходив з того, що позов не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, а саме: позивачем не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України; позивачем не зазначено ціни позову, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; у порушення п. 4 вказаної статті позивачем не чітко викладено зміст позовних вимог, зокрема: не вказано суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яку він просить суд стягнути з відповідача на свою користь, не надано обгрунтування (розрахунку) вказаної суми; у порушення п. 6 позивачем не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; у порушення п. 7 даної статті позивачем не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; у порушення п. 8 позивачем не зазначено зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; у порушення п. 9 вказаної норми позивачем не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; у порушення п. 10 позивачем не зазначено підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

29 липня 2019 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва позовна заява ОСОБА_1 повернута апелянту.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що вимоги, вказані в ухвалі суду від 16 липня 2019 року, позивач взагалі не усунув. Окрім того, ухвалу суду від 16 липня 2019 року позивач одержав особисто 19 липня 2019 року, а заяву про усунення недоліків подав до суду лише 26 липня 2019 року, тобто заява про усунення недоліків була подана позивачем поза межами строків, встановлених ухвалою суду від 16 липня 2019 року.

Однак, колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду, виходячи з наступного.

З матеріалів справи слідує, що на виконання ухвали суду від 16 липня 2019 року ОСОБА_1 25 липня 2019 р. здав на пошту нову редакцію позовної заяви, а 26 липня 2019 року повторно подав позовну заяву в новій редакції та заяву, в якій вказував, що зазначені в ухвалі суду недоліки поданої ним позовної заяви стосовно номеру ідентифікаційного коду, номера та серії паспорта, електронної адреси, ціни позову та вимоги п.п.6,7 ч.3 ст. 175 ЦПК України та всі інші недоліки, приведені судом в ухвалі, зазначені ним в новій редакції позовної заяви. Також до позовної заяви долучений оригінал квитанції про сплату судового збору на суму 768 грн. 40 коп. (а.с.25,27).

Працівниками районного суду була складена довідка про те, що по справі №753/5929/19 надійшов супровідний лист від 26 липня 2019 року з іншими додатками, які не відносяться до справи, а саме позовна заява в трьох примірниках, була передана в цивільну канцелярію на автоматичний розподіл (а.с.26).

30 липня 2019 року від позивача надійшла заява, в якій він вказував, що в разі надходжень двух уточнених редакцій позовної заяви по справі №760/5929/19, просив розглядати уточнену редакцію позовної заяви за №43403 від 26 липня 2019 року (а.с.28).

За таких обставин апеляційний суду вважає, що позивачем були усунуті недоліки, вказані в ухвалі Дарницького районного суду від 16 липня 2019 року, була подана нова редакція позовної заяви, в якій було зазначена сума середнього заробітку, вказані відомості щодо вжиття заходів забезпечення доказів або позову, відомості про те, у кого наразі перебувають оригінали письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви, а також заходи досудового врегулювання спору, а також сплачений судовий збір.

Доводи суду першої інстанції про те, що позивачем заява про усунення недоліків надіслана поза межами строку, встановленого ухвалою суду від 16 листопада 2019 року, не можуть бути прийняті до уваги.

Зі справи слідує, що ухвала суду від 16 липня 2019 року була отримана позивачем 19 липня 2019 року. Строк для усунення недоліків визначений на протязі п`яти дні з дня отримання ухвали суду, тобто по 24 липня 2019 року. Разом з тим, як в супроводжувальному листі до позовної заяви від 25 липня 2019 року ОСОБА_1 вказував на те, що 20 та 21 липня 2019 року були вихідними днями, в зв`язку з чим він вважав, що строк для усунення недоліків відраховується з наступного робочого дня.

За змістом п. 3, 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість : роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи, що даний спір є трудовим, предметом позову є поновлення позивача на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, недоліки позовної заяви були виправлені, суд не позбавлений був можливості роз`яснити позивачу його право на подачу заяви про продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви.

У низці рішень Європейського суду з прав людини, юрисдикцію якого в усіх питаннях, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, лише якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права.

У справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13.01.2000 та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28.10.1998 Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що районний суд ї прийшов до передчасного висновку про повернення позовної заяви ОСОБА_1 , в зв`язку з чим ухвала суду, у відповідності до вимог ст. 379 ЦПК України,підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.367, 374,379, 382 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 29 липня 2019 року - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: