Справа № 663/2343/19
Провадження № 2/663/788/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2019 року м. Скадовськ Херсонської області

Скадовський районний суд Херсонської області в складі:

головуючого, судді Пухальського С. В.,

секретаря судового засідання Радіонової О. Ю.,

за участю представника позивачки адвоката Риженка Д. О.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача адвоката Примакова К. О.,

під час розгляду у відкритому підготовчому засіданні в приміщенні Скадовського районного суду Херсонської області цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 в особі адвоката Риженка Дениса Олеговича до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 в особі адвоката Риженка Д. О. звернулася до Скадовського районного суду Херсонської області з позовною заявою до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

Ухвалою суду від 09.08.2019 провадження по справі відкрито.

05.09.2019 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому, крім іншого, представник відповідача просить залишити позовну заяву без руху, як таку, що подана з порушенням пунктів 3-6 частини 3 статті 175 ЦПК України, оскільки: позов не має обґрунтованого розрахунку його ціни, в зв`язку з чим має місце недоплата судового збору; не зазначено, які права позивачки порушені та в чому полягає їх порушення; не викладено обставини, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги, не зазначено докази, що підтверджують вказані обставини; не зазначено, які права позивачки порушені та в чому полягає їх порушення; спір в позасудовому порядку не розглядався та позивачка не намагалася його врегулювати, всі її дії були таємними.

В судовому засіданні відповідач та його представник просили залишити позовну заяву без руху з підстав наведених у відзиві на позовну заяву.

Представник позивачки в судовому засіданні зазначив про відсутність підстав для залишення позовної заяви без руху, ними подані всі докази на підтвердження наведених в позовній заяві обставин, а питання про розподіл судових витрат може бути вирішене під час вирішення справи по суті.

Вислухавши доводи та заперечення учасників цивільного процесу, суд приходить до таких висновків.

Кожна особа має право в порядку, встановленому, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина 1 статті 4 ЦПК України).

Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частини 1 та 2 статті 12 ЦПК України).

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у статтях 175, 177 ЦПК України.

Так, згідно з пунктами 3-6 частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Суд вважає доводи представника відповідача в частині недоплати позивачкою судового збору слушними з огляду на наступне.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Тобто, у разі відсутності документів, які є підставою для звільнення позивача від сплати судового збору, позивачем має бути сплачено судовий збір відповідно до вимог та в порядку, встановленому Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з долученої до відзиву на позов копії висновку про вартість від 16.04.2018, виконаного ТОВ «Центр експертного дослідження», ринкова вартість житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 125,9 кв.м., житловою площею 40,0 кв.м., господарчі будівлі та споруди: господарські будівлі літ. Б, В, Г, душ Д, туалет Ж, навіс З, літня кухня (тимчасова) К, водо колонка № 1, огорожа № 2-7, земельна ділянка площею 0,0803 га, право власності на які у відповідних частинах позивачка просить визнати за відповідачем, становить 5 022 220 грн.

Відповідно 1 відсоток від вказаної суми становить 50 222,20 грн.

Також в позовній заяві позивачка просить визнати за нею право власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 105,5 кв.м. та господарські будівлі, в тому числі літ. Б, навіс літ. В, Г, З. Л, душ лід. Д, огорожа № 1, ворота № 2, та вимощення І, та земельну ділянку площею 0,0486 га.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 1 січня 2019 року становить 1 921,00 грн.

Отже враховуючи, що позивачкою сплачено судовий збір в розмірі 768,40 грн., з урахуванням вартості спірного майна, нею відповідно має бути доплачено судовий збір у розмірі 8836,60 грн. (1921Х5-768,40=8836,60) або у випадку надання доказів іншої вартості майна та відповідно ціни позову, сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову.

Реквізити для сплати судового збору, які діють до 01.10.2019: р/р 1267 для зарахування надходжень по Скадовському району за кодом класифікації доходів 22030101, символ звітності банку 206 «Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)» МФО 899998, Код .

Реквізити для сплати судового збору, які діють з 01.10.2019: отримувач коштів УК у Скадовському районі 22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37888409, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (IBAN) UA6021267, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Інші доводи представника відповідача в частині підстав для залишення позовної заяви без руху, з огляду на засади цивільного судочинства, зокрема змагальності сторін та диспозитивності цивільного судочинства, суд вважає необґрунтованими.

Відповідно до частин 1, 2 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статями 175-177, 187, 258-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху задовольнити частково.

Позовну заяву ОСОБА_2 в особі адвоката Риженка Дениса Олеговича до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, - залишити без руху.

Встановити позивачці та її представнику для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали, строк 10 (десять) днів з дня отримання ними копії ухвали.

В іншій частині клопотання відмовити.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачці та її представнику.

Роз`яснити позивачці та її представнику, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачці.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений 20.09.2019.

Суддя Скадовського районного суду

Херсонської області Пухальський С. В.