Ухвала

30 січня 2019 року

м. Київ

справа № 464/2245/13

провадження № 61-48809вно18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач),

суддів: Гулька Б. І., Синельникова Є. В., Хопти С. Ф., Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1,

відповідачі: приватне підприємство «Нива-В.Ш.», Сихівський відділ державної виконавчої служби Львівського міського управління юстиції,

треті особи: публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», ОСОБА_4,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року, прийнятої за результатом розгляду касаційної скарги ОСОБА_1 на рішення Сихівського районного суду м. Львова від 04 березня 2015 року у складі судді Борейка С. В. та постанову Апеляційного суду Львівської області від 23 травня 2018 року у складі колегії суддів: Приколоти Т. І., Павлишина О. Ф., Цяцяка Р. П.,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2013 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до приватного підприємства «Нива-В.Ш.» (далі - ПП «Нива-В.Ш.»), Сихівського відділу державної виконавчої служби Львівського міського управління юстиції (далі - Сихівський ВДВС), треті особи: публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» (далі - ПАТ «Райффайзен Банк Аваль»), ОСОБА_4, про визнання прилюдних торгів з продажу арештованого майна та протоколу про проведення прилюдних торгів недійсними.

Позовна заява мотивована тим, що рішенням Сихівського районного суду м. Львова від 22 червня 2010 року задоволено позов ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» та стягнуто солідарно з неї та ОСОБА_3 на користь банку заборгованість за кредитом у розмірі 96 633,7 доларів США, що становить 764 440,21 грн.

17 травня 2012 року в ході примусового виконання вказаного рішення державним виконавцем було накладено арешт на її квартиру АДРЕСА_1.

Вказувала, що прилюдні торги з реалізації вказаної квартири проведені Сихівським ВДВС з порушенням правил, встановлених пунктом 4.2 Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, за участі лише одного учасника, тоді як мало бути хоча б двоє учасників.

Вважала, що оскільки рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки немає, а торги проводились на підставі виконавчого листа Сихівського районного суду м. Львова про стягнення коштів, то норми Закону України «Про іпотеку» до цих правовідносин не застосовуються, а лише Закон України «Про виконавче провадження».

Ураховуючи наведене, уточнивши позовні вимоги, ОСОБА_1 просила суд: визнати недійсними прилюдні торги з реалізації арештованого нерухомого майна (предмета іпотеки) - квартири АДРЕСА_1, проведені 07 грудня 2012 року ПП «Нива-В.Ш.» та оформлені протоколом від 07 грудня 2012 року № 1412361-2; визнати недійсним протокол №1412361-2 проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна (предмета іпотеки) від 07 грудня 2012 року.

Рішенням Сихівського районного суду м. Львова від 04 березня 2015 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що ОСОБА_1 не довела, чим саме порушено її права, враховуючи, що кошти за реалізацію спірного майна зараховано у рахунок погашення її боргу, а третя особа - ОСОБА_4 правомірно набула право власності на таке майно.

При цьому суд погодився, що прилюдні торги були проведені за участі лише одного учасника, що є порушенням пункту 4.2 Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, проте вважав, що цей факт сам по собі не може бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Суд послався на правовий висновок Верховного Суду України, викладений у постанові від 26 листопада 2014 року у справі № 6-174цс14, по те, що коли судове рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки відсутнє, то при вирішенні питання про наявність чи відсутність порушень при проведенні торгів застосовуються загальні норми, що регулюють правовідносини з реалізації нерухомого майна з прилюдних торгів: норми Закону України «Про виконавче провадження» та Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, а норми Закону України «Про іпотеку» до таких правовідносин не застосовуються.

Рішенням Апеляційного суду Львівської області від 24 вересня 2015 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Сихівського районного суду м. Львова від 04 березня 2015 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким її позов задоволено.

Визнано недійсними прилюдні торги, проведені 07 грудня 2012 року торгівельною організацією - 14 філією ПП «Нива-В.Ш.» з реалізації арештованого нерухомого майна - квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та оформлені протоколом № 1412361-2 проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна від 07 грудня 2012 року, який затверджений директором філії 14 ПП «Нива-В.Ш.» .

Визнано недійсним протокол № 1412361-2 проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна від 07 грудня 2012 року, затверджений директором філії 14 ПП «Нива-В.Ш.», який оформлений за результатами проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна - квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 27 вересня 2017 року касаційну скаргу Сихівського відділу державної виконавчої служби Львівського міського управління юстиції, до якої приєдналось ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», задоволено частково.

Рішення Апеляційного суду Львівської області від 24 вересня 2015 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до апеляційного суду.

Постановою Апеляційного суду Львівської області від 23 травня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Сихівського районного суду м. Львова від 04 березня 2015 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1

Судове рішення апеляційного суду мотивоване тим, що суд першої інстанції правильно вказав, що прилюдні торги були проведені з порушенням пункту 4.2 Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна за участі лише одного учасника, тоді як мало бути не менше двох учасників. Проте ОСОБА_1 звернулася з позовом до ПП «Нива-В.Ш.», Сихівського ВДВС, а третіми особами зазначила сторін правочину: ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», який є стягувачем у виконавчому провадженні, у межах якого проводилися прилюдні торги, і ОСОБА_4, яка є переможцем торгів і покупцем арештованого майна. Однак позов про визнання прилюдних торгів стосується прав названого банку та ОСОБА_4, які не є сторонами у справі. Це питання не вирішено судом першої інстанції, а в апеляційного суду відсутні повноваження на залучення до участі у справі нових відповідачів.

Постановою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Сихівського районного суду м. Львова від 04 березня 2015 року та постанову Апеляційного суду Львівської області від 23 травня 2018 року скасовано.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ПП «Нива-В.Ш.», Сихівського відділу державної виконавчої служби Львівського міського управління юстиції, треті особи: ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», ОСОБА_4, про визнання прилюдних торгів та протоколу недійсними відмовлено з інших правових підстав.

19 грудня 2018 року до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами вказаної постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Заява мотивована тим, що після прийняття вказаної постанови Верховним Судом їй стало відомо, що Сихівський районний суд м. Львова за поданням державного виконавця ухвалою від 29 червня 2006 року, залишеною без змін Апеляційним судом Львівської області від 12 червня 2012 року, у справі № 2-2256/06 визначив, що ОСОБА_5 належить 1/2 частина квартири за адресою: АДРЕСА_1.

Вказує, що Сихівський ВДВС фактично продав майно, яке не було її власністю, що є підставою для визнання таких прилюдних торгів недійсними.

Ухвалою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 21 грудня 2018 року відкрито провадження за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до ПП «Нива-В.Ш.», Сихівський ВДВС, треті особи: ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», ОСОБА_4, про визнання прилюдних торгів з продажу арештованого майна та протоколу про проведення прилюдних торгів недійсними.

Відповідно до частини тринадцятої статті 33 ЦПК України розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами здійснюється тим самим складом суду, який ухвалив рішення, що переглядається, якщо справа розглядалася суддею одноособово або у складі колегії суддів.

Згідно з частиною другою статті 429 ЦПК України справа розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження, у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд. У суді першої інстанції справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Частиною першою статті 402 ЦПК України передбачено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 необхідно відмовити.

У частині першій статті 423 ЦПК України визначено, що рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно з пунктом 1 частини другою статті 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктом 1 частини другої статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Обставини, які відповідно до пункту 1 частини другої статті 423 ЦПК України є підставою для перегляду судового рішення, це юридичні факти, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, повинні бути істотними, тобто такими, що могли вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення і були встановлені після набрання ним законної сили.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Для перегляду судового рішення у зв'язку із нововиявленими обставинами, суд повинен враховувати не тільки ту обставину, що заявнику не було відомо про них, а й те, що такі обставини не могли бути йому відомі на час розгляду справи.

Враховуючи презумпцію можливості та обов'язку особи знати про стан своїх майнових прав, колегія суддів вважає, що заявник не навела переконливих доводів того, що їй не було відомо та не могло бути відомо про обставини, на які вона посилається у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

У пункті 5 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами» судам роз'яснено, що процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неналежне повідомлення заявника про час і місце розгляду справи, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Неподання стороною або особою, яка бере учать у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду у прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Крім того, обставини, на які посилається ОСОБА_1, як на підставу для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, не є тими обставинами, які могли б спростувати факти, покладені в основу судового рішення, вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення та не входять до предмета доказування.

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1, як на підставу для його задоволення, посилалася на те, що прилюдні торги з реалізації вказаної квартири проведені Сихівським ВДВС з порушенням правил, встановлених пунктом 4.2 Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, за участі лише одного учасника, а також вважала, що норми Закону України «Про іпотеку» до цих правовідносин не застосовуються.

ОСОБА_1 не заявляла про належність майна, яке було продано із оскаржуваних нею прилюдних торгів, іншій особі, як на підставу для визнання цих торгів недійсними, тобто вказане не досліджувалося та йому не надавалася правова оцінка судами, тому наведені нею обставини для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами не можуть вплинути на висновки суду, оскільки не стосуються тих підстав позову, які нею заявлялися, а фактично є зміною підстав позову.

Відповідно до частин третьої і четвертої статті 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може:

1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі;

2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення;

3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

Оскільки зазначені заявником обставини не є нововиявленими у розумінні статті 423 ЦПК України і не мають істотного значення для вирішення цієї справи, то у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року слід відмовити.

Керуючись статтями 400, 402, 423, 429 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року, прийнятої за результатом розгляду касаційної скарги ОСОБА_1 на рішення Сихівського районного суду м. Львова від 04 березня 2015 року та постанову Апеляційного суду Львівської області від 23 травня 2018 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «Нива-В.Ш.», Сихівського відділу державної виконавчої служби Львівського міського управління юстиції, треті особи: публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», ОСОБА_4, про визнання прилюдних торгів з продажу арештованого майна та протоколу про проведення прилюдних торгів недійсними відмовити.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді:Д. Д. Луспеник Б. І. Гулько Є. В. Синельников С. Ф. Хопта Ю. В. Черняк