Єдиний унікальний номер 234/5898/18 Номер провадження 22-ц/804/487/19
Суддя-доповідач Жданова В.С. Номер провадження 22-ц/804/487/19
Категорія 81 Єдиний унікальний номер 234/5898/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2019 року

Апеляційний суд Донецької області у складі:

головуючого Жданової В.С.,

суддів: Дундар І.О., Корчистої О.І.,

за участю секретаря Кіпрік Х.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні Донецького апеляційного суду у м. Бахмуті апеляційну скаргу ОСОБА_3 на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 22 листопада 2018 року у цивільній справі № 234/5898/18 за позовом ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про визнання дій незаконними та зобов'язання вчинити певні дії, (суддя Костюков Д.Г., повний текст рішення виготовлено 27 листопада 2018 року),

ВСТАНОВИВ:

В квітні 2018 року позивач ОСОБА_3 звернулась з позовом до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про визнання дій незаконними та зобов'язання вчинити певні дії.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що вона після смерті своєї матері ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, прийняла у спадщину житловий будинок АДРЕСА_1. В даному будинку вона постійно не проживає, але періодично до нього приїжджає. 22 квітня 2018 року, коли вона знаходилась у будинку, прийшли працівники РЄС для перевірки показаників лічильника та виявили незаконне підключення до електромережі, про що склали Акт про порушення, який вона підписала. 26 квітня 2018 року вона з'явилась в РЕС на засідання комісії з розгляду питання про порушення правил користування електричною енергією, де їй було вручено виписку з протоколу комісії з розрахунком суми недорахованої електроенергії в розмірі 41356,55 гривень. Вважала, що висновки комісії є незаконними, оскільки вона не монтувала приховану розетку, будь-яких доказів недооблікованого споживання електроенергії безпосередньо нею не має. Вважає, що Акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення складений з численними порушеннями законодавства, тому просила визнати незаконними зазначене рішення комісії про нарахування суми необлікованої електроенергії, визнати незаконними вимоги відповідача щодо погашення нарахованої суми.

Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 22 листопада 2018 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про визнання дій незаконними та зобов'язання вчинити певні дії відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3, посилаючись на неповне з'ясування обставин справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В мотивування апеляційної скарги зазначає, що відповідачем не було надано повірочних документів на прилади, якими працівники РЕС проводили виміри в її будинку, але в Акті про порушення вони посилаються на показання цих приладів.

Акт про порушення складений на ім'я її покійної матері ОСОБА_5, а не на її ім'я. Вона не є власницею будинку, постійно в ньому не мешкає, а лише періодично відвідує будинок та наглядає за майном, договір з відповідачем на надання послуг з енергопостачання не укладала.

Відповідачем наданий розрахунок вартості необлікованої електроенергії, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення ( вх.. ЕП-1430/19 №150219.

Сторони в судове засідання апеляційного суду не з'явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, відповідно до яких позивач ОСОБА_3 отримала судову повістку-повідомлення 09 лютого 2019 року, відповідач - 12 лютого 2019 року (а.с. 94, 95).

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду без змін, виходячи з наступного.

Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом першої інстанції вірно встановлені фактичні обставини справи, а саме, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_4, яка була власником будинку АДРЕСА_1 з 1974 року. Позивач ОСОБА_3 є спадкоємицею за заповітом, прийняла спадщину шляхом подачі відповідної заяви до нотаріальної контори, за її заявою відкрита спадкова справа, але відповідне свідоцтво про право на спадщину позивачем не отримано. 22 квітня 2018 року в присутності ОСОБА_3 працівниками ПАТ «ДТЕК Донецькобенерго» була здійснили перевірка правил користування електричною енергію у вказаному будинку та виявлено порушення: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі власника з порушенням схеми обліку, яке виявити при проведенні контрольного огляду не було можливим, оскільки змонтовано розетку із прихованою електропроводкою. В присутності позивача було складено Акт про порушення ПКЕЕН від 22 квітня 2018 року, який був підписаний нею без зауважень. 26 квітня 2018 року позивач була присутньою на засідання комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» по розгляду акта про порушення ПКЕЕ для населення, на якому здійснено розрахунок вартості недонарахованої електроенергії з дати прийняття позивачем спадщини на суму 41356,55 гривень.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що факт порушення позивачем Правил користування електроенергією підтверджений Актом про порушення ПККЕН № 218641 від 22.04.2018 року, який підписаний позивачем без зауважень, рішенням засідання комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» від 26.04.2018 року, яке відбулося за участі позивача, розрахунком заборгованості, витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі про прийняття позивачем спадщини тощо, тому відсутні підстави для висновку, що дії відповідача щодо нарахування суми необлікованої електроенергії є незаконними.

Такий висновок суду першої інстанції є вірним та обґрунтованим, відповідає фактичним обставинам справи та вимогам діючого цивільного законодавства.

Згідно з ч.1 ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до ст. 77 Закону України від 13.04.2017 року № 2019-VIII "Про ринок електричної енергії", який набрав чинності з 11 червня 2017 року, учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 37 "Правил користування електричною енергією для населення", які затверджені постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року (ПКЕЕН), енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Відповідно до п. 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки.

Відповідно до п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку.

Відповідно до п. 53 ПКЕЕН (в редакції постанов Кабінету Міністрів України від 17.07.2009 року № 731 та від 23.08.2016 року № 591) у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

Згідно акту про порушення ПКЕЕН № 218641 від 22 квітня 2016 року представниками Краматорського РЕМ ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" Скляровим А.С., ОСОБА_7 та ОСОБА_9 за участю споживача ОСОБА_3 під час перевірки правил користування електричною енергією для населення у будинку за адресою: АДРЕСА_1 виявлено порушення, а саме: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електромережі, яка не є власністю електропостачальника з порушенням схеми обліку, виявити яке представники енергопостачальника під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Змонтована розетка з прихованою електропроводкою. При включені навантаження в цю розетку (обігрівач) диск лічильника не обертається. При вимкненні запобігачів напруга в розетці є. Точку підключення розрив ввідного дооблікового дроту на горищі житлового будинку іде на розетку у підвалі, електрична енергія споживається, електролічильником не обліковується.

Згідно з п. 1 ПКЕЕН самовільне підключення - це споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил.

Відповідно до п. 9 ПКЕЕН споживання електричної енергії без засобів обліку не допускається, крім випадків передбачених цими Правилами.

Тобто, акт про порушення № 218641 від 22 квітня 2018 року підтверджує факт порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, а саме, споживання електричної енергії без засобів обліку.

Акт про порушення № 218641 від 22 квітня 2018 року має три підписи представників енергопостачальника та підпис споживача (а.с. 22), тобто відповідно до п. 53 ПКЕЕН акт вважається дійсним.

В апеляційній скарзі позивач зазначає, що Акт про порушення складений не на її ім'я, а на ім'я її покійної матері, тому вона не може нести відповідальність за виявлене порушення. Проте, акт про порушення складений у присутності позивача ОСОБА_3, яка на час перевірки вже прийняла спадщину, підписаний нею без зауважень. (а.с. 22 зв).

З матеріалів справи вбачається, що позивач є спадкоємцем на вказаний будинок за заповітом, за її заявою від 04.05.2016 року Другою Краматорською державною нотаріальною конторою відкрита спадкова справа ( а.с. 29). Таким чином, позивач з часу відкриття спадщини володіє та користується спадковим майном - житловим будинком АДРЕСА_1

Факт наявності підключення до електромережі з порушенням схеми є встановленим і позивачем не заперечується. Позивач не визнає свою вину в допущеному порушенні, оскільки будь-яких дій на розкрадання електроенергії не вчиняла, проте, відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України, власність зобов'язує (рівно, як і зобов'язують інші речові права щодо майна, як це має місце у даному випадку), а в ст. 322 ЦК України вказано, що власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (норми даної статті поширюються не лише на власника, а й на особу, яка наділена майновими правами щодо нього у найбільшому обсязі).

Та обставина, що з позивачем безпосередньо договір на постачання електроенергії не укладався, також не є підставою для визнання незаконними дій відповідача щодо винесення рішення про нарахування суми необлікованої електроенергії, оскільки позивач фактично користується електроенергією, яку до належного їй будинку постачає відповідач, та від наданих послуг не відмовилась.

Складений акт про порушення ПКЕЕН у розділі 3 містить «Результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача на дату складання акту», в якому відображено точки вимірювання, матеріал проводу, переріз проводу, сума споживання та посилання на вимірювальний засіб «штангенциркуль №71100208 від 16.06.2017 р. ШЦ-1». Акт містить також схему електропостачання споживача, в якій вказано місце розриву ввідного проводу на горищі ( а.с. 9). Доводи апеляційної скарги не спростовують ні складену схему порушення, ні результати проведених вимірів.

Апеляційним судом перевірений наданий відповідачем розрахунок суми вартості недорахованої електроенергії внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, який відповідно з Методикою розрахований за формулою ?=Wдоб*D*T, де:

D - кількість днів від дня останньої технічної перевірки до дня виявлення порушення, але не більше трьох років: D=719 днів. Відповідачем визначений період з 04 травня 2016 року - дати прийняття спадщини та реєстрації у Спадковому реєстрі до 22.04.2018 року - дати виявлення порушення..

T - Діючий тариф (ціна) за 1 кВт*год, розрахований відповідно до Постанови Національної комісії регулювання електроенергетики України №220 від 26 лютого 2015 року. T= за період з 04 травня 2016 року по 31 серпня 2016 року 120 днів - до 100 кВт 0,57 коп., від 100 кВт до 600 кВт 0,99 коп., понад 600 кВт 1,56 коп.; за період з 01 вересня 2016 року по 28 лютого 2017 року 181 день - до 100 кВт 0,714 коп., від 100 кВт до 600 кВт 1,29 коп., понад 600 кВт 1,638 коп.; за період з 01 березня 2017 року по 22 квітня 2018 року 418 днів - до 100 кВт 0,90 коп., понад 100 кВт 1,68 коп. Тобто ?= 38,02*(120*0,57;0,99;1,56+181*0,714;1,29;1,638 + 418*0,90;1,68)=41356,55 гривень.

Таким чином, суд першої інстанції правильно зазначив, що енергопостачальник обґрунтовано здійснив нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії на підставі акту.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції вірно визначив правовідносини, що склалися між сторонами, та дійшов обґрунтованих висновків.

Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ст. ст.263 ЦПК України, підстав для його скасування не встановлено. За таких обставин апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 382, 383 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Рішення Краматорського міського суду Донецької області від 22 листопада 2018 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді:

Повне рішення складено 20 лютого 2019 року.

Суддя-доповідач В.С. Жданова.