"13" вересня 2019 р. Справа № 363/3764/19
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

13 вересня 2019 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Рудюк О.Д., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі № 363/3764/19 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного територіального управління юстиції у Київській області (02002, м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, 15), третя особа: Вишгородська районна державна нотаріальна контора (07301, Київська область, м. Вишгород, вул. Кургузова, 13) про зняття заборони відчуження нерухомого майна, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про зняття заборони відчуження нерухомого майна, посилаючись на те, що ОСОБА_1 , її чоловік ОСОБА_2 та син ОСОБА_3 є власниками квартири за адресою: АДРЕСА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , після якого відкрилась спадщина. Позивач є єдиним спадкоємцем, оскільки ОСОБА_3 зроблено заяву про відмову від належної йому спадщини на користь ОСОБА_1 Остання звернулась до нотаріуса із заявою про видачу Свідоцтва про право на спадщину, однак нотаріус повідомила, що 15.09.2004 року Вишгородською районною державною нотаріальною конторою було накладено заборону на відчуження квартири. 05.09.2019 року державним нотаріусом Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області повідомлено Шевченко К.М. про те, що нотаріальна контора не накладала заборону/арешт на майно, а тому зняти її не може. На підставі викладеного позивач просить суд скасувати заборону відчуження об`єктів нерухомого майна та виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис про заборону .

Справа підсудна Вишгородському районному суду Київської області.

При підготовці справи до судового розгляду були вивченні матеріали.

Позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Підстави для залишення її без руху та відмові у відкритті провадження відповідно до ст.ст. 185, 186 ЦПК України відсутні.

Відповідно до ч.4 ст.19 ЦПК спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, як через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин.

Відповідно до ч. 6 цього Кодексу для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на предмет поданого позову, дана справа має ознаки малозначної справи та не підпадає під обмеження, визначені ч.4 ст.274 цього Кодексу, тому віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.3 ст.279 ЦПК підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Керуючись ст.187 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного територіального управління юстиції у Київській області (02002, м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, 15), третя особа: Вишгородська районна державна нотаріальна контора (07301, Київська область, м. Вишгород, вул. Кургузова, 13) про зняття заборони відчуження нерухомого майна та відкрити провадження по цивільній справі №363/3764/19 за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Судове засідання призначити на 11 годин 50 хвилин 18 листопада 2019 року у приміщенні Вишгородського районного суду Київської області за адресою: вул. Кургузова, 7, м. Вишгород Київської області, 07301, викликати в судове засідання сторін.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч.3-5 ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч.7 ст.279 ЦПК України).

Крім того, сторони мають можливість отримати інформацію щодо справи, яка розглядається на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://vsh.ko.court.gov.ua.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала щодо відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності може бути оскаржена через Вишгородський районний суд Київської області до апеляційного суду Київської області.

Суддя О.Д. Рудюк