Постанова

Іменем України

19 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 753/22745/16-ц

провадження № 61-34169св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Тітова М. Ю. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Стрільчука В. А.,

учасники справи:

позивач - Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лада»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

провівши у порядку письмового провадження попередній розгляд справи за касаційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 березня 2017 року у складі судді Коренюк А. М. та ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 03 жовтня 2017 року у складі колегії суддів: Мазурик О. Ф., Махлай Л. Д., Лапчевської О. Ф.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2016 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лада» (далі - ОСББ «Лада») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 та просило стягнути з відповідача заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з урахуванням індексу інфляції та трьох процентів річних у загальному розмірі 41 183, 29 грн.

Свої вимоги обґрунтовувало тим, що відповідач є власником нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , відтак, є споживачем житлово-комунальних послуг, що надаються ОСББ «Лада». Відповідач не виконує належним чином свої зобов`язання щодо своєчасної оплати житлово-комунальних послуг, внаслідок чого у ОСОБА_1 виникла заборгованість з їх оплати.

Окрім того, відповідно до частини другої статті 625 ЦК України з відповідача на користь ОСББ «Лада» підлягає стягненню сума боргу з урахуванням індексу інфляції та трьох процентів річних у сумі 41 183, 29 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Заочним рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 16 березня 2017 року позов ОСББ «Лада» задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСББ «Лада» 41 183, 29 грн заборгованості за надані житлово-комунальні послуги з урахуванням індексу інфляції та трьох процентів річних. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Суд першої інстанції виходив з того, що відповідач є власником нежитлового приміщення у будинку, балансоутримувачем якого є ОСББ «Лада», отримує житлово-комунальні послуги, однак належним чином не здійснює їх оплату, тому з нього на користь позивача підлягає стягненню сума боргу за надані житлово-комунальні послуги з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також трьох процентів річних від простроченої суми відповідно до частини другої статті 625 ЦК України.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 19 квітня 2017 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 березня 2017 року залишено без задоволення.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 03 жовтня 2017 року рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 березня 2017 року залишено без змін.

Судове рішення апеляційного суду мотивоване тим що висновки суду першої інстанції по суті спору є правильними, підтверджуються наявними у справі доказами, яким суд дав належну правову оцінку.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги

У жовтні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ з касаційною скаргою, у якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 березня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 03 жовтня 2017 року і ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Касаційна скарга мотивована тим, що судами попередніх інстанцій не встановлено істотних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи. Позовна заява підписана не уповноваженою особою, у ній не міститься посилання на докази, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Судами не враховано, що йому фактично не надавалися послуги з теплопостачання, оскільки належне йому на праві власності нежитлове приміщення відключене від внутрішньобудинкових систем централізованого теплопостачання, а також не надано оцінку тому, що докази, надані позивачем на підтвердження наявності заборгованості, є неналежними.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10 листопада 2017 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі, витребувано її матеріали з Дарницького районного суду міста Києва та зупинено виконання заочного рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 березня 2017 року до закінчення касаційного провадження.

Статтею 388 Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», що набув чинності 15 грудня 2017 року (далі - ЦПК України), визначено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

04 червня 2018 року справу № 753/22745/16-ц Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ передано до Верховного Суду.

ОСББ «Лада» направило заперечення на касаційну скаргу, в яких просило залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Частиною другою статті 389 ЦПК України встановлено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Суди встановили, що ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення АДРЕСА_1 .

ОСББ «ЛАДА» утримує та проводить обслуговування житлового будинку АДРЕСА_2 .

Відносини з приводу створення та діяльності об`єднань співвласників багатоквартирних будинків регулюються Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», їх статутом та договором про обслуговування будинку та прибудинкової території.

Статтею 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що співвласник зобов`язаний: виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.

Рішенням загальних зборів ОСББ «ЛАДА» (протокол № 14 від 19 серпня 2013 року) вирішено залишити внески на утримання будинку та прибудинкової території на рівні 2,60 грн/кв. м для квартир першого поверху та 3,11 грн/ кв. м для квартир другого та інших поверхів.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники багатоквартирного будинку зобов`язані, зокрема, виконувати рішення зборів співвласників та своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги.

Встановлено, що відповідач має заборгованість за надані житлово-комунальні послуги у сумі 30 545, 74 грн, яка ним добровільно не погашена, що підтверджується довідкою про нарахування та сплату по особовому рахунку, відкритому на ім`я ОСОБА_1 , а також розрахунком заборгованості по комунальним платежам за підписом голови ОСББ «Лада» Ковальчук Ю. В.

Відповідачем не надано належних та допустимих доказів на спростування зазначених довідки та розрахунку заборгованості, не доведено відсутність у нього заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, іншого розрахунку заборгованості на спростування наданого позивачем розрахунку не надано.

За змістом статей 524, 533-535 і 625 ЦК України грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях (національній валюті України чи у грошовому еквіваленті зобов`язання, вираженого в іноземній валюті), що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто, грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати.

Згідно з частиною другою статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Стаття 625 ЦК України розміщена у розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України. Відтак, приписи розділу І книги 5 ЦК України поширюються як на договірні зобов`язання (підрозділ 1 розділу III книги 5 ЦК України), так і на недоговірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу III книги 5 ЦК України).

Отже, у статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань.

Такий правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 686/21962/15-ц (провадження № 14-16цс18).

З урахуванням наведеного, правильними є висновки судів щодо наявності правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача суми заборгованості за надані житлово-комунальні послуги з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення у розмірі 9 170, 28 грн, а також трьох процентів річних від простроченої суми у розмірі 1 467, 27 грн.

Колегія суддів відхиляє доводи касаційної скарги про те, що позовна заява підписана не уповноваженою особою та у ній не міститься посилання на докази, якими обґрунтовуються позовні вимоги, оскільки перевірка відповідності позовної заяви вимогам статті 119 ЦПК України 2004 року була здійснена судом першої інстанції при вирішенні питання про відкриття провадження у справі з дотриманням вимог процесуального закону.

Посилання заявника у касаційній скарзі на те, йому фактично не надавалися послуги з теплопостачання, оскільки належне йому на праві власності нежитлове приміщення відключене від внутрішньобудинкових систем централізованого теплопостачання, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки вказані обставини були предметом дослідження судів, їм надана належна правова оцінка та вони додаткового правового аналізу не потребують, оскільки при їх дослідженні та встановленні судами були дотримані норми матеріального та процесуального права.

Інші аргументи касаційної скарги не спростовують висновків суду апеляційної інстанції, обґрунтовано викладених у мотивувальній частині судового рішення, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди заявника з висновками апеляційного суду щодо їх оцінки.

Порушень норм процесуального права, що призвели до неправильного вирішення справи, а також обставин, які є обов?язковими підставами для скасування судового рішення, касаційний суд не встановив.

Згідно з частиною третьою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і відсутні підстави для їх скасування. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Оскаржуване судове рішення відповідає вимогам закону й підстави для його скасування відсутні.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 березня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 03 жовтня 2017 року залишитибез змін.

Відповідно до частини третьої статті 436 ЦПК України суд касаційної інстанції у постанові за результатами перегляду оскаржуваного судового рішення вирішує питання про поновлення його виконання (дії).

Оскільки ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10 листопада 2017 року зупинено виконання заочного рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 березня 2017 року, слід поновити його виконання.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

З урахуванням того, що касаційна скарга залишена без задоволення, відсутні підстави для нового розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 410, 416, 436 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 березня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 03 жовтня 2017 року залишити без змін.

Поновити виконання заочного рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 березня 2017 року.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: М. Ю. Тітов

С. О. Карпенко

В. А. Стрільчук