КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/520/4950/19
УХВАЛА

23.09.2019 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Петренка В.С.

за участю секретаря - Швець А.С.,

розглянувши у підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Одесі заяву ОСОБА_1 про відвід судді, подану по цивільній справі за позовом

ОСОБА_1

до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Управління Держгеокадастру Одеської області

про визнання договору дарування земельних ділянок недійсним, скасування кадастрового номеру земельної ділянки та відновлення меж земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

02.07.2019 року ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Управління Держгеокадастру Одеської області, в якій, з посиланням на ст.ст.106, 107, 152, 158 ЗК України, просить суд визнати договір дарування земельних ділянок від 28 квітня 2014 року, розташованих по АДРЕСА_1 , площею 0,0554 га, кадастровий №:50:005:0046, площею 0,0158 га, кадастровий №:50:005:0045, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , недійсним;скасувати кадастровий №:50:005:0046, земельної ділянки АДРЕСА_1;відновити межи земельної ділянки АДРЕСА_1 та земельної ділянки АДРЕСА_2, згідно державних актів від 22.12.1998 року;стягнути з ОСОБА_3 на її - ОСОБА_1 користь судові витрати та витрати на підготовку документації для отримання кадастрового номеру.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 12.07.2019року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявоюОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Управління Держгеокадастру Одеської області про визнання договору дарування земельних ділянок недійсним, скасування кадастрового номеру земельної ділянки та відновлення меж земельної ділянки. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження.Призначено підготовче засідання.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 27.08.2019 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, подану по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Управління Держгеокадастру Одеської області про визнання договору дарування земельних ділянок недійсним, скасування кадастрового номеру земельної ділянки та відновлення меж земельної ділянки було повернуто заявнику.

23.09.2019 року від позивача - ОСОБА_1 до канцелярії суду надійшла заява про відвід судді по справі на підставі п.1 ч.1, ч.2 ст. 36 та ч.1 ст. 37 ЦПК України.

В обґрунтування вказаної заяви ОСОБА_1 посилається на те, що суддя Київського районного суду м. Одеси Петренко В.С. приймав рішення по даній справі (справа № 1512/12767/12) щодо встановлення юридичного факту земельних ділянок.

Так, позивач вказує, що рішенням від 05.12.2012 року, яким заява ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення, була суддею Петренко В.С. задоволена. Встановлено факт, що ОСОБА_3 належать на праві власності земельні ділянки за адресою; АДРЕСА_1 (колишня адреса : АДРЕСА_1 ) площею 0,0585 га (585,39 кв. м) та 0,0182 га (181,99 кв.м.) для ведення садівництва згідно державного акту на право приватної власності на землю серії IV -ОД № 039069.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 19.09.2013 року було виправлено описку, допущену у вступній та резолютивній частинах та у повному тексті рішення Київського районною суду м. Одеси від 05.12.2012 року по справі №1512/12767/2012 за заявою ОСОБА_3 , за участю заінтересованих осіб - Управління Держкомзему у місті Одеса, державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» в особі Одеської регіональної філії про встановлення факту, що має юридичне значення, замінено площу земельних ділянок за адресою: АДРЕСА_1 (колишня адреса : АДРЕСА_1 ) з 0,0585 га (585,39 кв.м) та 0,0182 га (181,99 кв.м) на площу 0,0554 га (554,39 кв.м.) та 0,0158 га (157,98 кв.м.), згідно технічних звітів Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектр Нова», у відповідних відмінниках.

Позивач вказує, що на підставі рішення Київського районною суду м. Одеси від 05.12.2012 року по справі №1512/12767/2012 та ухвали Київського районною суду м. Одеси від 19.09.2013 року, ОСОБА_3 28.11.2013 року зареєструвала на праві приватної власності земельні ділянки, площею 0,0554 га кадастровий номер :50:005:0046 та площею 0158 га, кадастровий номер :50:005:0045.

28.04.2014 року, як зазначає позивач, ОСОБА_3 , на підставі нотаріально посвідченого договору дарування здійснила відчуження земельної ділянки, площею 0,0554 га, кадастровий номер :50:005:0046, на користь ОСОБА_2

Апеляційним судом Одеської області від 18.02.2016 року по справі № 22ц-785/452/16. апеляційна скарга була задоволена частково, рішення Київського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2012 року (описку виправлено ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 19 вересня 2013 року) скасовано, а заява ОСОБА_3 , за участю заінтересованих осіб управління Держкомзему у місті Одесі, державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» в особі Одеської регіональної філії про встановлення факту, що має юридичне значення, залишена без розгляду.

Таким чином, позивач зазначає, що участь судді Київського районного суду міста Одеси Петренко В.С. у розгляді справи № 520/15149/19, у неї викликає сумнів щодо неупередженості судді Петренко В.С. під час розгляду справи № 520/15149/19.

Позивач вважає, що суддя не може брати участі у розгляді справи № 520/15149/19, оскільки рішення від 05.12.2012 року по справі №1512/12767/2012 та ухвали від 19.09.2013 року, які були прийняти за участю судді Петренка В.С. 18.02.2016 року були скасовані рішенням апеляційного суду Одеської області де предметом спору по справі № 1512/12767/2012 були ті самі правовідносини, що і у справі № 520/15149/19.

Крім того, як на підставу відводу судді Петренка В.С., позивач посилається на те, що ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 27.08.2019 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, подану по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Управління Держгеокадастру Одеської області про визнання договору дарування земельних ділянок недійсним, скасування кадастрового номеру земельної ділянки та відновлення меж земельної ділянки було повернуто заявнику.

Відповідно до ч.ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

У підготовчому засіданні 23.09.2019 року представник відповідача - Управління Держгеокадастру Одеської області залишив заяву про відвід на розсуд суду.

Позивач - ОСОБА_1 та відповідачі - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про час та місце підготовчого засідання повідомленій належним чином, у підготовче засідання 23.09.2019 року не з`явились, про поважність причин відсутності суд не повідомили.

Ознайомившись з заявою про відвід, заслухавши пояснення представника відповідача Управління Держгеокадастру Одеської області, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлено відводу, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ст. 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Згідно з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про небезсторонність суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.06. у справі «Білуга проти України», від 28.10.98. у справі «Ветштайн проти Швейцарії» тощо) важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Як вбачається із матеріалів справи, рішенням Київського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2012 року по справі № 1512/12767/2012 (головуючий суддя Петренко В.С.), яким, з урахуванням ухвали Київського районного суду м. Одеси від 19.09.2013 року, було встановлено факт, що ОСОБА_3 належать на праві приватної власності земельні ділянки за адресою: АДРЕСА_1 (колишня адреса : АДРЕСА_1 ) площею 0,0554 га (554,39 кв.м.) та 0,0158 га (157,98 кв.м.), згідно технічних звітів Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектр Нова».

Ухвалою Апеляційного суду Одеської області від 18.02.2016 року рішення Київського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2012 року (описку виправлено ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 19 вересня 2013 року) скасовано, заяву ОСОБА_3 , за участю за участю заінтересованих осіб - Управління Держкомзему у місті Одеса, державного підприємства "Центр державного земельного кадастру" в особі Одеської регіональної філії про встановлення факту, що має юридичне значення, залишено без розгляду.

При цьому, скасовуючи у 2016 році рішення Київського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2012 року, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про наявність у даних правовідносинах спору про право.

Крім того, рішенням Київського районного суду м. Одеси від 05 грудня 2012 року по справі № 1512/12767/2012 (головуючий суддя Петренко В.С.) було встановлено факт належності земельних ділянок, площі яких менше ніж було зазначено у державному акті на право приватної власності на землю серії IV-ОД № 039069.

02.07.2019 року ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Управління Держгеокадастру Одеської області, в якій просить суд визнати договір дарування земельних ділянок від 28 квітня 2014 року, розташованих по АДРЕСА_1 , площею 0,0554 га, кадастровий №:50:005:0046, площею 0,0158 га, кадастровий №:50:005:0045, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , недійсним;скасувати кадастровий №:50:005:0046, земельної ділянки АДРЕСА_1;відновити межи земельної ділянки АДРЕСА_1 та земельної ділянки АДРЕСА_2, згідно державних актів від 22.12.1998 року;стягнути з ОСОБА_3 на її - ОСОБА_1 користь судові витрати та витрати на підготовку документації для отримання кадастрового номеру.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

Таким чином, будь-яких підстав, які б викликали сумніви в упередженості судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. у розгляді даної справи, не надано, як і не надано будь-яких доказів на підтвердження обставин викладених у заяві не надано, а тому відсутні передбачені законом підстави для задоволення відводу.

Крім того, підставою для відводу судді є незгода з процесуальними рішеннями ухваленими у справі, а саме з ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 27.08.2019 року, якою було повернуто заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Однак, згідно з частиною 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що ті обставини, які викладені у заяві про відвід, не свідчать про упередженість або певну зацікавленість судді у наслідках розгляду цієї справи, і тому не є підставою для задоволення заяви про відвід. Будь-яких інших підстав, які викликали б сумнів в об`єктивності та неупередженості судді не встановлено.

Враховуючи, що позивач фактично оскаржує процесуальні дії судді, передбачені ст. 36 ЦПК України підстави для відводу відсутні, у зв`язку з чим суд вважає заяву про відвід необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України, якщо суд приходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 ст.33 ЦПК України. Такому судді не може бути заявлений відвід.

З огляду на те, що відповідно до ст. 36 ЦПК України заявлений відвід є необґрунтованим, суд вважає за необхідне заяву передати до канцелярії Київського районного суду м. Одеси для визначення в порядку ч.1 ст. 33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Петренка В.С.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заявлений ОСОБА_1 відвід судді Петренка В.С. визнати необґрунтованим.

Заяву передати до канцелярії Київського районного суду м. Одеси для визначення в порядку ч.1 ст. 33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід судді Петренка В.С.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Петренко В. С.