Справа № 212/5159/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 лютого 2019 року м. Кривий Ріг
Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, в складі: головуючого - судді Борис О.Н., з участю секретаря судового засідання Деменко А.С., в порядку ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, розглянувши у судовому засіданні, в залі суду міста ОСОБА_1 цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -
19 липня 2018 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, з вимогою про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивує тим, що з 06.03.2010 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу мають неповнолітню дитину:Заболотну ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. За час перебування у шлюбі постійно виникали сварки, втрачено взаєморозуміння, що призвело до припинення шлюбних відносин з березня 2013 року. Вважає, що сімю зберегти неможливо. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище ОСОБА_2. Крім того просила стягнути з відповідача понесені нею витрати на складення позовної заяви у розмірі 400,00 гривень.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 10 вересня 2018 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі з призначенням підготовчого засідання.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 листопада 2018 року підготовче провадження по справі закрито та призначено справу до судового розгляду.
Позивач у судове засідання не зявилася, у позовній заяві просила розглянути справу у її відсутність, наполягала на задоволенні позову, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення у справі.
Відповідач у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, відзив на позов не подав.
Суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ст. 247 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
ОСОБА_3 та Березюк (після реєстрації шлюбу прийняла прізвище ОСОБА_2) ОСОБА_5, уклали шлюб 06 березня 2010 року, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, видане Центрально-Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області 06.03.2010, актовий запис № 73 (а.с.5).
Від шлюбу мають неповнолітню дитину ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії 1-КИ №353737 від 06.09.2011(а.с.5,6).
Із позовної заяви вбачається, що сторони з березня 2013 року не ведуть спільне господарство, не підтримують сімейно-шлюбні стосунки. Позивач зазначає, що сім'я з відповідачем не склалася, у шлюбі постійно виникали сварки, зникло взаєморозуміння і взаємоповага. Фактично сімя припинила своє існування.
Задовольняючи позов, суд виходить з того, що добровільність шлюбу одна з основних його засад. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сімю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, в той час як сторони не мають наміру зберегти шлюб.
Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сімї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Відповідно до ст. 24 Сімейного Кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу жінки та чоловіка не допускається.
Відповідно до ч. 3,4 ст. 56 Сімейного Кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 110 Сімейного Кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним з подружжя.
Статтею 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року передбачено, що чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.
Аналізуючи та оцінюючи всі вищевикладені обставини у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що шлюб підлягає розірванню, так як сторони мають різні інтереси та погляди, шлюбні відносини існують лише формально, сімейно-шлюбні стосунки сторін розпались і поновлені бути не можуть, тому шлюб повинен бути розірваний.
Згідно до ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Частина 1 статті 133 ЦПК України передбачає, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи.
Відповідно до п.1 ч.3 ст. 133 ЦПК України до витрат, повязаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема на професійну правничу допомогу.
Згідно п.2 ч.2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
ОСОБА_2 понесла витрати на правничу допомогу, яка була надана їй адвокатом ОСОБА_7 за складення позовної заяви у розмірі 400,00 гривень, що підтверджується квитанцією №92 від 19.07.2018 (а.с.7).
Таким чином, у відповідності до вимог ст.ст. 137, 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню судовий збір в сумі 704,80 грн. та витрати на правничу допомогу у розмірі 400,00 гривень.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110-112 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 12, 77-81, 128, 133,137,141, 259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, суд
ухвалив:
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб, укладений між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 (до реєстрації шлюбу Березюк) ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований Центрально-Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області 06 березня 2010 року, актовий запис № 73 від якого мають неповнолітню дитину, розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище «Заболотна».
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 704,80 гривень та витрати на правничу допомогу у розмірі 400,00 гривень.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.
Позивач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4.
Відповідач: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_2, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5.
Повний текст рішення складений та підписаний 15 лютого 2019 року.

Суддя: О. Н. Борис