Справа № 297/1656/18
15 лютого 2019 року м. Берегове
Берегівський районний суд Закарпатської області в особі:
головуючого Ільтьо І. І.,
при секретарі Куні О. І., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду м. Берегове, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ПАТ «Універсал Банк» та ОСОБА_3, про поділ спільного майна подружжя, -
ОСОБА_1 звернулася до Берегівського районного суду з позовом до ОСОБА_2, треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ПАТ «Універсал Банк» та ОСОБА_3, про поділ спільного майна подружжя.
Позов мотивований тим, що Рішенням Берегівського районного суду Закарпатської області від 02 травня 2018 року у цивільній справі № 297/201/18 шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2, який був зареєстровано 25 квітня 1987 року, - розірвано.
За час спільного проживання за спільні кошти подружжя набуло у власність три об'єкти нерухомого майна: 1) 1/2 нежитлової будівлі за адресою АДРЕСА_1; 2) домоволодіння (житловий будинок) за адресою АДРЕСА_2.; 3) земельну ділянку з кадастровим номером НОМЕР_2 площею 0,54 га за адресою АДРЕСА_3
І тому, зазначені об'єкти нерухомого майна є спільною сумісною власністю подружжя.
До подання даного позову до суду проводилися переговори між Позивачем та Відповідачем, а також між представником Позивача та Відповідачем, однак такі виявилися безрезультатними.
Згідно заяви про зменшення позовних вимог, представник позивача просив здійснити поділ вищевказаних об'єктів нерухомого майна, визнавши за ОСОБА_1 право власності на половину кожного об'єкта спільної сумісної власності подружжя, крім земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_2, стосовно якої просив здійснити поділ половини ділянки, визнавши за ОСОБА_1 право власності на 1/4 вказаної ділянки.
Позивачка ОСОБА_1 та її представник за ордером ОСОБА_4 у судове засідання не з'явились, згідно поданої заяви, просили справу розглянути за їх відсутності, позовні вимоги підтримують.
Відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_5 у судове засідання повторно не з'явились, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, про причину неявки суду не повідомили, тому суд ухвалив, відповідно до ст. 280 ЦПК України, провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Відзиву до суду не направляли.
Представник третьої особи ПАТ «Універсал Банк» до судового засідання не з'явився, згідно поданої заяви, просили справу розглянути за їх відсутності.
Третя особа ОСОБА_3 до судового засідання не з'явився, причин неявки суду не повідомив.
Перевіривши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, враховуючи всі обставини, що мають істотне значення по справі, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи із наступного.
За час шлюбу (з 25 квітня 1987 року по 02 травня 2018 року) подружжя Кун набуло у власність три об'єкти нерухомого майна:
1) 1/2 нежитлової будівлі за адресою АДРЕСА_1 - на підставі свідоцтва про право власності серії НОМЕР_3, від 27.12.2006 р., виданого Берегівською міською радою, право власності на даний об'єкт зареєстровано за Відповідачем;
2) домоволодіння (житловий будинок) за адресою АДРЕСА_2 - на підставі свідоцтва про право власності серії НОМЕР_4 від 08.08.2006, виданого виконавчим комітетом Берегівської міської ради, право власності на даний об'єкт зареєстровано за Відповідачем;
3) земельну ділянку з кадастровим номером НОМЕР_2 площею 0,54 га за адресою АДРЕСА_4 що була придбана Відповідачем на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки ВЕІ № 761812 від 23.11.2006 р. за № 8222, що посвідчений приватним нотаріусом Секереш Н. В. Відповідачу видано державний акт на право власності на дану земельну ділянку серії НОМЕР_5 від 12 травня 2007 року.
Відповідно до ч. 3 ст. 368 ЦК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 69 СК України, дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу.
Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 372 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.
Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в пункті 22 постанови від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 СК та статтею 372 ЦК. Вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.
У пунктах 23 - 24 названої Постанови також роз'яснено, що вирішуючи спори між подружжям про майно, необхідно встановлювати обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, з'ясовувати джерело і час його придбання. Спільною сумісною власністю подружжя, що підлягає поділу (статті 60, 69 СК, ч. 3 ст. 368 ЦК), відповідно до частин 2, 3 ст. 325 ЦК можуть бути будь-які види майна, за винятком тих, які згідно із законом не можуть їм належати (виключені з цивільного обороту), незалежно від того, на ім'я кого з подружжя вони були придбані чи внесені грошовими коштами, якщо інше не встановлено шлюбним договором чи законом. Спільною сумісною власністю подружжя, зокрема, можуть бути: квартири, жилі й садові будинки; земельні ділянки та насадження на них, продуктивна і робоча худоба, засоби виробництва, транспортні засоби; грошові кошти, акції та інші цінні папери, паєнакопичення в житлово-будівельному, дачно-будівельному, гаражно-будівельному кооперативі; грошові суми та майно, належні подружжю за іншими зобов'язальними правовідносинами, тощо. До складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб. При поділі майна враховуються також борги подружжя та правовідносини за зобов'язаннями, що виникли в інтересах сім'ї (ч. 4 ст. 65 СК).
І тому, в силу встановлених законодавчих положень, зазначені об'єкти нерухомого майна можуть бути поділені з визначенням 1/2 частки Позивачу.
Разом з тим, так як представник позивача згідно заяви про зменшення позовних вимог просив поділити тільки 1/2 частину земельної ділянки з виділенням позивачці 1/4 її частини, в цій частині слід здійснити поділ відповідно до прохальної частини заяви про зменшення позовних вимог.
Керуючись ст. 69 СК України, ст.ст. 368, 372 ЦК України, ст.ст. 4, 5, 13, 76-81, 133,141, 265, 280-282 ЦПК України, суд, -
Здійснити поділ 1/2 нежитлової будівлі за адресою АДРЕСА_1, що належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2, визнавши за ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) право власності на 1/4 нежитлової будівлі за адресою АДРЕСА_1.
Здійснити поділ домоволодіння за адресою АДРЕСА_2, що належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2, визнавши за ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) право власності на 1/2 вказаного домоволодіння.
Здійснити поділ половини (1/2) земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_2, площею 0,54 га, за адресою АДРЕСА_4 що належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2, визнавши за ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) право власності на 1/4 вказаної ділянки.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - через Берегівський районний суд) до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі проголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя Ільтьо І. І.