Справа № 390/23/18
Провадження № 2/390/22/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"07" лютого 2019 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Терещенко Д.В.,

при секретарі Головацької А.Б., Магомедової А.С., Бреус І.П., Шматкової А.І.,

за участю представника позивача адвоката ОСОБА_1,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Кропивницький цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна та визначення порядку користування земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про поділ господарсько-побутових будівель та визначення порядку користування земельною ділянкою.

Свої вимоги мотивувала тим, що їй та відповідачу на праві спільної часткової власності належить по 1/2 частині житлового будинку № 100 по вулиці Центральна (колишня Боженка) в с. Бережинка Кіровоградського району та області. Також у користуванні сторін знаходиться земельна ділянка за вказаною адресою площею 812 кв.м. Проте, на теперішній час сторони не можуть добровільно дійти згоди щодо поділу господарсько-побутових будівель та визначення порядку користування належною їм земельною ділянкою, в зв»язку з чим виникла необхідність звернення до суду.

Посилаючись на вищевикладене, позивач просить суд поділити господарські будівлі та споруди між співвласниками та визначити порядок користування земельною ділянкою, а також стягнути з відповідача судові витрати по справі.

В судовому засіданні представник позивача адвокат ОСОБА_1 заявлені вимоги, з урахуванням уточнень, підтримала в повному обсязі, просила поділити майно, згідно висновку експерта та визначити порядок користування земельною ділянкою згідно варіанту № 1, запропонованого відповідно до експертизи, призначеної судом.

Відповідач в судове засідання не з»явився, повідомлявся судом про розгляд справи належним чином. Причини неявки суду не повідомив. Своїм правом на подання відзиву не скористався.

Судом встановлено, що згідно договору купівлі-продажу від 27.05.2016 року ОСОБА_2 належить 1/2 частка житлового будинку № 100 Центральна (колишня Боженка) в с. Бережинка Кіровоградського району та області з прилеглими до нього господарськими та побутовими будівлями та спорудами.

Співвласником іншої Ѕ частини будинку, згідно інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, є відповідач.

Таким чином, судом встановлено, що житловий будинок № 100 по вул. Центральна (колишня Боженка) в с. Бережинка Кіровоградського району та області з прилеглими до нього господарськими та побутовими будівлями та спорудами належить на праві спільної часткової власності: позивачу 1/2 частка, відповідачу - 1/2 частка та виділено в користування по Ѕ частині земельної ділянки площею по 381 кв.м, кожному. Позивачу виділа земельна ділянка зі сторони сусіда, який проживає за № 98, відповідачу виділена земельна ділянка зі сторони сусіда, який проживає за № 102.

Згідно попередніх рішень суду сторони користуються Ѕ частиною городу, 1/2 частиною двору, але в натурі, тобто на місцевості ці межі земельних ділянок не визначені, що перешкоджає співвласникам вільно користуватися своїм майном, розміщувати власні речі, зберігати рухоме майно на земельній ділянці та інше.

Згідно ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Відповідно до ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Згідно вимог ч.1 ст.377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок, будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача).

За правилами частини першої, четвертої статті 88 ЗК України володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки.

Частиною другою, четвертою статті 120 ЗК України передбачено, що якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об'єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. У разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.

Аналіз змісту норм статті 120 ЗК України дає підстави для висновку про однакову спрямованість її положень щодо переходу прав на земельну ділянку при виникненні права власності на будівлю та споруди, на якій вони розміщені.

Зазначені норми закріплюють загальний принцип цілісності об'єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об'єкт розташований. За цими нормами визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду та передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість.

Відповідно до ч.1 ст.318 ЦК України кожен власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Однак, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Зазначені положення щодо користування власністю цілком повинні застосовуватись до майнових прав на майно (зокрема, до права користування земельною ділянкою).

Отже, право користування земельною ділянкою визначається відповідно до часток кожного з власників нерухомого майна, яке знаходиться на цій земельній ділянці, якщо інше не було встановлено домовленістю між ними. Проте, у будь-якому випадку наявне в однієї особи право не може порушувати права іншої особи (ч.5 ст.319 ЦК України).

Таким чином, при вирішенні спору, визначаючи варіанти користування земельною ділянкою, суд повинен виходити з розміру часток кожного із співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстав немає, він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку. Якщо ж погодженого або встановленого порядку користування земельною ділянкою немає, то суд установлює порядок користування земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним із співвласників належним йому майном.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 19 постанови від 16 квітня 2004 року № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», у справах за позовом учасників спільної власності на землю про встановлення порядку володіння й користування спільною земельною ділянкою, на якій розташовані належні їм жилий будинок, господарські будівлі та споруди, суд з'ясовує і враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд, необхідність зведення будівель, розташування плодово-ягідних насаджень співвласників, можливість проходу з вулиці на подвір'я тощо. Враховуються також вимоги санітарних правил і правил протипожежної безпеки. При пред'явленні вимог кожним з учасників спільної власності про встановлення порядку користування спільною земельною ділянкою суд може залишити в спільному користуванні лише ділянки, роздільне користування якими встановити неможливо. Наведене стосується також випадків, коли належні особам на праві спільної власності жилий будинок, господарські будівлі та споруди розташовані на земельній ділянці, яка знаходилася в їх користуванні до її приватизації або за договором оренди.

В даній справі було проведено комплексну судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизи № 156 від 17 липня 2018 року. З урахуванням часток співвласників, конфігурації земельної ділянки, її розміру, місця розташування житлового будинку і надвірних будівель визначено два варіанта порядку користування земельною ділянкою.

Суд приходить до висновку про необхідність визначити порядок користування саме за першим варіантом експертизи, оскільки саме цей варіант передбачає встановлення користування земельною ділянкою без відхилення від ідеальних часток співвласників, і при такому варіанті користування земельною ділянкою кожна із сторін матиме змогу користуватися та обслуговувати свою частину будинку та господарських споруд, не порушуючи права інших осіб.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.

Згідно ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по справі, які складаються з судового збору в сумі 1280 грн. (а.с.3), та витрат на проведення експертизи в сумі 6000 грн. (а.с.89).

Керуючись ст.ст.4-5, 7, 10, 12-13, 77-81, 89, 95, 133, 141, 235, 258-259, 263-265, 280-284 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити повністю.

Розділити між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 господарсько-побутові будівлі, що розташовані за адресою: село Бережинка Кіровоградського району Кіровоградської області, вулиця Центральна, 100, шляхом виділення ОСОБА_2 в натурі 13/25 частин сараю літ. «Б», позначених блакитним кольором, згідно варіанту поділу зображеного на схемі в додатку Б до висновку експерта;

виділення ОСОБА_2 убиральні літ. «В»,

виділення ОСОБА_2 погребу літ. «Г».

Визначити порядок користування земельною ділянкою під № 100 по вулиці Центральна в селі Бережинка Кіровоградського району Кіровоградської області у відповідності до варіанту № 1 висновку експерта.

Надати ОСОБА_2 у користування дві частини земельної ділянки, зображені на схематичному плані в додатку В блакитним кольором, а саме: частину земельної ділянки площею 536,73 кв.м, яка обмежена замкненою лінією: 36-38-39-40-41-42-43-45-46-47-48-49-11-12-13-14-15-16-17-18-19-20-21-22-37-36 та частину земельної ділянки площею 105,88 кв. м, яка обмежена замкненою лінією: 4-5-32-31-30-29-28-27-24-25-26-1-2-3-4.

Надати ОСОБА_3 в користування частину земельної ділянки площею 642,61 кв. м, зображену на схематичному плані в додатку В зеленим кольором і обмежена замкненою лінією: 7-6-5-32-31-30-29-28-33-34-35-36-38-39-40-44-43-45-46-47-48-49-10-9-8-7.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судові витрати по справі в сумі 7280 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто Кіровоградським районним судом Кіровоградської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним кодексом України.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський районний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано.

Суддя: /підпис/

Згідно з оригіналом:

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_4