Постанова

Іменем України

11 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 214/3693/15-ц

провадження № 61-8624св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Синельникова Є. В. (суддя-доповідач),

суддів: Осіяна О. М., Сакари Н. Ю., Хопти С. Ф., Шиповича В. В.,

учасники справи:

позивач - публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Державна інспекція з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» на рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі судді Хомініч С. В., від 21 лютого 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області, у складі колегії суддів: Зубакової В. П., Барильської А. П., Бондар Я. М., від 02 листопада 2017 року.

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2015 року публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго») звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків.

Свої вимоги позивач мотивував тим, що 03 грудня 2014 року за адресою: АДРЕСА_1 виявлено порушення з боку ОСОБА_1 пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, які були чинними на момент виникнення спірних правовідносин (далі - ПКЕЕН)(самовільне підключення до електромереж, що не є власністю електропостачальника, без оформлення дозволу на підключення), про що складено акт № 105768 від 03 грудня 2014 року. Договір про користування електричною енергією із відповідачем не укладався. Внаслідок безоблікового використання електричної енергії за період з 03 грудня 2013 року по момент виявлення порушення позивачу задано збитків у розмірі 6 469, 61 грн.

Із урахуванням зазначеного, ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» просило позов задовольнити та стягнути з ОСОБА_1 на свою користь завдані збитки у розмірі 6 469, 61 грн, а також судові витрати.

У серпні 2015 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зустрічним позовом до ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Державна інспекція з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії, про визнання дій незаконними.

Свої вимоги позивач за зустрічним позовом мотивувала тим, що їй на праві приватної власності належить житловий будинок АДРЕСА_1 . До грудня 2014 року до цього будинку відбувалось постачання електричної енергії. 03 грудня 2014 року представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» проведено позачергову перевірку дотримання нею ПКЕЕН. В результаті цієї перевірки представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» виявлено порушення ПКЕЕН, а саме - «самовільне підключення до електромереж, що не є власністю енергопостачальника, без дозволу на підключення». У зв`язку з цим 03 грудня 2014 року ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» припинило постачання електроенергії до цього будинку та його представники склали відносно неї акт про порушення, а 26 грудня 2014 року - протокол, на підставі якого нарахували збитки у розмірі 6 469, 61 грн.

Вважає такі дії представників ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» неправомірними, оскільки вона не порушувала ПКЕЕН, а акт № 105768 від 03 грудня 2014 року складено без її присутності.

Із урахуванням зазначеного, позивач за зустрічним позовом просила суд визнати незаконними дії працівників ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» щодо проведення позачергової технічної перевірки правильності роботи розрахункового лічильника електроенергії за адресою: АДРЕСА_1 , щодо складання акту про порушення № 105768 від 03 грудня 2014 року, щодо складення протоколу від 26 грудня 2014 року та щодо виставлення рахунку на суму 6 469, 61 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21 лютого 2017 року у задоволенні позову ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» відмовлено. Зустрічний позов ОСОБА_1 - задоволено.

Визнано незаконними дії працівників Криворізьких міських електричних мереж ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» щодо проведення позачергової технічної перевірки правильності роботи розрахункового лічильника електроенергії за адресою: АДРЕСА_1 . Визнано незаконними дії працівників Криворізьких міських електричних мереж ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» щодо складання акту № 105768 від 03 грудня 2014 року про порушення пункту 48 ПКЕЕН, а саме - самовільне підключення до електромереж, що не є власністю енергопостачальника, без оформлення дозволу на підключення. Визнано незаконними дії комісії Криворізьких міських електромереж ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» з розгляду актів про порушення ПКЕЕН щодо складення відносно ОСОБА_1 протоколу від 26 грудня 2014 про порушення нею ПКЕЕН. Визнано незаконними дії працівників Криворізьких міських електричних мереж ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» щодо виставлення ОСОБА_1 рахунку на суму 6 469, 61 грн. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що акт про порушення від 03 грудня 2014 року складено за відсутності споживача ОСОБА_1 , із порушенням процедури, яка визначена Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин (далі - Методика), та ПКЕЕН, тому енергопостачальник не мав підстав для застосування положень Методики для здійснення розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акта.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції

Ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 02 листопада 2017 року апеляційну скаргу ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» відхилено, а рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21 лютого 2017 року залишено без змін.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що вирішуючи спір, суд першої інстанції у достатньо повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані і підтверджуються письмовими доказами.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та доводи особи, яка подала касаційну скаргу

У листопаді 2017 року ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» подало до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21 лютого 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 02 листопада 2017 року і ухвалити нове рішення про задоволення первісних позовних вимог та відмову у задоволенні зустрічних позовних вимог, посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що акт від 03 грудня 2014 року про порушення ПКЕЕН підписано трьома представниками енергопостачальника в присутності представника споживача (батька відповідача - ОСОБА_2 ), який знаходився у помешканні споживача на момент виявлення порушення та підписав акт про порушення. Факт порушення є доведеним, про що свідчать наявні у матеріалах справи докази, яким не надано належної оцінки судами попередніх інстанцій. На момент виявлення порушення електроенергія споживалася без укладення відповідного договору та без оплати за користування електричною енергією. Сам факт споживання електричної енергії не заперечувався представниками відповідача. Окрім того, ОСОБА_1 обрано невірний спосіб захисту свого права.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 29 листопада 2017 року касаційну скаргу ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», залишено без руху та надано строк для усунення недоліків касаційної скарги.

Статтею 383 ЦПК України, в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - ЦПК України), що набрав чинності 15 грудня 2017 року, визначено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Відповідно до пункту 4 Перехідних положень ЦПК України касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвалою Верховного Суду від 19 квітня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі.

Ухвалою Верховного Суду від 02 вересня 2019 року справу за позовом ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_3 про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією для населення, та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Державна інспекція з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії, про визнання незаконними дій призначено до судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Відзив (заперечення) на касаційну скаргу не подано.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Згідно наданої інформації ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» у 2003 році відкрито особові рахунки для розрахунків за спожиту електроенергію побутовими споживачами, які підключені до електромереж відповідно до реєстру, наданого ТОВ «Христофорівський завод вогнетривких блоків та бетонів». Між ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» та ТОВ «Христофорівський завод вогнетривких блоків та бетонів» укладено договір про спільне використання технологічних електричних мереж.

Електропостачання помешкання за адресою: АДРЕСА_1 , здійснювалося на підставі особового рахунку № НОМЕР_1 , відкритого енергопостачальником у 2003 році на ім`я ОСОБА_4 (попереднього власника будинку).

Згідно договору купівлі-продажу від 30 березня 2005 року ОСОБА_3 на праві приватної власності належить житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 8, 9).

Документів, які б підтверджували факт відключення житлового будинку від електричних мереж ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» не надано.

03 грудня 2014 року за адресою: АДРЕСА_1 працівники ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» провели позачергову перевірку дотримання споживачем ОСОБА_5 . Правил користування електричною енергією для населення та виявили порушення цих Правил, а саме: самовільне підключення до електромереж, що не є власністю енергопостачальника, без оформлення дозволу на підключення, договір на користування електричною енергією відсутній, про що складено акт про порушення № 105768 від 03 грудня 2014 року (а. с. 3).

На підставі вказаного акту до житлового будинку АДРЕСА_1 припинено постачання електричної енергії.

За результатами розгляду зазначеного акту про порушення ПКЕЕН комісією ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» з розгляду актів 26 грудня 2014 року відносно ОСОБА_3 складено протокол № 913/105768, згідно якого на підставі акту про порушення від 03 грудня 2014 року № 105768 ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» нарахувало ОСОБА_3 заборгованість за спожиту, але не обліковану електричну енергію, у сумі 6 469, 61 грн (а. с. 5).

Позиція Верховного Суду

Відповідно до частини другої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною першою статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону судові рішення у повній мірі не відповідають.

Правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії регулюються статтею 714 Цивільного кодексу України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику» та ПКЕЕН.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Частиною четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року.

Згідно пункту 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕН та в разі виявлення порушень ПКЕЕН.

Відповідно до пункту 3.2 Методики обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН, розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури.

Згідно з пунктом 4.7 Методики в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

Відповідно до положень абзацу чотирнадцятого пункту 3.1 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених, зокрема, у підпункті 6 пункту 3.1 Методики, а саме: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Відповідно до абзаців першого, третього пункту 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника.

Пунктом 4.1 Методики передбачено, що факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень, на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення.

Згідно пункту 4.5 Методики акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Згідно пункту 4.6 Методики в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.

Суди встановили, що в акті від 03 грудня 2014 року, зокрема в наведеній в ньому схемі електропостачання споживача не зазначено місце самовільного підключення електропроводки будинку до електричної мережі, не зазначено меж балансової належності, що є порушенням вимог пункту 4.6 Методики.

Згідно положень статті 57 ЦПК України, 2004 року, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Відповідно до статті 60 ЦПК України, 2004 року, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Судами встановлено, що дії працівників ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» по складанню акту про порушення від 03 грудня 2014 року не відповідають вимогам пункту 4.6 Методики.

Окрім того, акт про порушення від 03 грудня 2014 року складено за відсутності споживача (власника будинку) ОСОБА_1 Доказів того, що ОСОБА_2 уповноважений підписувати від імені ОСОБА_1 акти про порушення ПКЕЕН, енергопостачальником надано не було, про що судами попередніх інстанцій надано належну оцінку.

До того ж у процесі розгляду справи не було здобуто доказів на підтвердження дотримання процедури відключення будинку у 2005-2007 роках від електропостачання та самого факту відключення, отже не доведено, що мало місце самовільне підключення.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні первісних позовних вимог, суд першої інстанції, з висновком якого погодився й апеляційний суд, враховуючи встановлені обставини та вказані норми матеріального права, дійшов обґрунтованого висновку про те, що дії працівників енергопостачальника по складанню акту, вчиненні з порушенням Методики та ПКЕЕН, а у енергопостачальника не було підстав для здійснення розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі складеного з порушеннями акта за самовільне підключення до електромереж.

В той же час колегія суддів не може погодитись із висновками судів попередніх інстанцій в частині задоволення зустрічних позовних вимог, виходячи із наступного.

Відповідно до змісту статей 11, 15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕН є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт використаний у цій справі як доказ, із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення спору, зокрема щодо наявності підстав для відшкодування збитків, цьому акту судом надана належна оцінка.

Заявлені позивачем за зустрічним позовом вимоги про визнання незаконними дії працівників енергопостачальника щодо проведення позачергової технічної перевірки правильності роботи розрахункового лічильника електроенергії, щодо складання акту про порушення і протоколу про порушення та щодо виставлення рахунку за необліковане споживання електричної енергії, самі по собі не сприяють ефективному відновленню порушеного права, а тому не підлягають розгляду в судовому порядку.

Подібна правова позиція висловлена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18, від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18, від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц.

При вирішенні спору в частині зустрічних позовних вимог суди попередніх інстанцій не врахували вказані вище положення чинного законодавства України та дійшли помилкового висновку, що спір за такими вимогами підлягає розгляду в суді.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до частини першої статті 414 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в касаційному порядку повністю або частково із закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255та 257 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 400 ЦПК України визначено, що суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Оскільки суди першої та апеляційної інстанції в повному обсязі не встановили природу правовідносин, які виникли між сторонами, невірно застосували норми процесуального права, судові рішення в частині задоволення зустрічних позовних вимог підлягають скасуванню, а провадження у справі у цій частині - закриттю.

Керуючись статтями 255, 402, 409, 414, 415, 416, 418, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

П О С Т А Н О В И В :

Касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» задовольнити частково.

Рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21 лютого 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 02 листопада 2017 року в частині вирішення зустрічних позовних вимог ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Державна інспекція з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії, про визнання незаконними дій скасувати.

Провадження у справі в частині зустрічних позовних вимог ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Державна інспекція з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії, про визнання незаконними дій - закрити.

В іншій частині рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21 лютого 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Дніпропетровської області від 02 листопада 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Є. В. Синельников
Судді О. М. Осіян
Н. Ю. Сакара
С. Ф. Хопта
В. В. Шипович