Справа 688/4473/18
№ 2/688/137/19
Рішення

іменем України

13 лютого 2019 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді Березюк Н.П.,

секретаря судових засідань ОСОБА_1,

без участі сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шепетівка цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

встановив:

30 листопада 2018 року представник АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування позову посилається на те, що відповідач ОСОБА_2 05 січня 2012 року отримав кредит у розмірі 1800 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Встановлення та зміну кредитного ліміту банк здійснював в порядку, визначеному пунктами 2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 «Умов та Правил надання банківських послуг», відповідно до якого клієнт дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку та дає право банку в будь-який момент змінити (зменшити або збільшити) кредитний ліміт. Вказав, що відповідач погодився на прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком та підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку» складає між ним та позивачем договір, що підтверджується підписом у заяві. Посилаючись на те, що у зв'язку із неналежним виконанням умов кредитного договору станом на 18 листопада 2018 року загальна сума заборгованості по кредиту становить 17 299 грн. 88 коп., яку просив стягнути з відповідача та судові витрати в розмірі 1762 грн. 00 к.

Ухвалою суду від 04 грудня 2018 року у справі відкрито спрощене позовне провадження та призначено її до судового розгляду на 09 січня 2019 року.

Представник позивача у судове засідання не зявився. До позовної заяви представник за довіреністю №3207-К-Н-О від 25 липня 2018 року ОСОБА_3 долучив клопотання про розгляд справи у його відсутність, позов підтримав в повному обсязі. У разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечував проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення суду.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з'явився, причини неявки суду не повідомив, відзив не подав

13 лютого 2019 року прийнято ухвалу суду про заочний розгляд справи із ухваленням заочного рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити частково з огляду на наступне.

Згідно ч.1 ст.626, ст.627 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до ч.1 ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому.

Судом встановлено, що 05 січня 2012 року відповідач ОСОБА_2 став клієнтом ПАТ КБ «ПриватБанк», підписавши анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в Приватбанку, чим уклав кредитний договір б/н та отримав кредит в розмірі 1800 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

«Умовами та правилами надання банківських послуг» передбачено, що після отримання банком від клієнта необхідних документів, а також заяви, банк проводить перевірку наданих документів та приймає рішення про можливість видачі кредиту на платіжну карту. Клієнт надає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється по рішенню банку і клієнт надає право банку в будь-який момент змінити (зменшити або збільшити) кредитний ліміт. Підписання даного договору є прямою та безумовною згодою держателя відносно прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком, що визначено п.п. 2.1.1.2.3., 2.1.1.2.4. Умов та Правил надання банківських послуг.

Частиною 1 статті 638 ЦК України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

Відповідно до ст.1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним.

Сторони визначили, що заява позичальника ОСОБА_2 разом з «Умовами та Правилами надання банківських послуг» та «Тарифами банку» складають укладений між ними договір про надання банківських послуг, оскільки подавши Банку анкету-заяву позичальника від 05 січня 2012 року, відповідач ОСОБА_2 приєднався до запропонованих банком умов кредитування, які встановлені у стандартних формах та були надані йому для ознайомлення.

Отже, сторони підписали названі документи, які містять усі істотні умови кредитного договору. При цьому, відповідач ОСОБА_2 своїм підписом підтвердив, що він ознайомився та погоджується із запропонованими банком умовами кредитування.

Відповідно до п.1.1.7.11 Умов та правил надання банківських послуг договір діє протягом 12 місяців з моменту підписання. Якщо протягом цього терміну жодна зі сторін не проінформує іншу сторону про припинення дії договору, він автоматично лонгується на такий же строк.

Банк нараховує проценти за користування кредитом в розмірі, встановленому «Тарифами Банку» з розрахунку 360 календарних днів на рік, що підтверджується п.2.1.1.12.6. «Правил користування платіжною карткою».

В наданих позивачем умовах кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» зазначено, що: базова процентна ставка в місяць становить 3%; розмір щомісячних платежів складає 7% від заборгованості, але не менше 50 грн.; пеня за несвоєчасне погашення заборгованості становить: ПЕНЯ = пеня(1) + Пеня(2) де Пеня(1) = (базова відсоткова ставка)/30 нараховується за кожен день прострочення заборгованості; Пеня(2) = 1 % від заборгованості, але не менше 30 грн. в місяць нараховується 1 раз в місяць, при наявності прострочення по кредиту або відсотках 5 і більше днів при виникненні прострочки на суму більше 50 грн. Штраф за порушення строків платежів по будь-якому з грошових зобовязань, передбачених договором, більше ніж на 120 днів становить 500 грн. + 5% від суми позову.

Пунктом 2.1.1.5.5 «Умов та правил надання банківських послуг» передбачено обовязок Клієнта погашати заборгованість по Кредиту, процентам за його користування, по перевитраті платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором. У випадку виникнення прострочених зобовязань на суму від 100 грн., включаючи прострочені зобовязання, передбачені пп. 2.1.1.12.6.2, 2.1.1.12.8.1 Умов та правил, клієнт сплачує банку пеню, яка розраховується: пеня = базова процентна ставка по договору/30 (нараховується за кожен день прострочки кредиту) + 50 грн. (одноразово), що передбачено п. 2.1.1.12.6.1 Умов та правил надання банківських послуг. Відповідно до п.2.1.1.12.8 вказаних Умов банк стягує комісію за обслуговування у відповідності з Тарифами /Памяткою Клієнта/Довідкою про умови кредитування, Тарифами Банка, якщо інше не передбачено п.2.1.1.12.13.

Свої зобов'язання відповідно до умов підписаного кредитного договору позивач виконав в повному обсязі, надавши відповідачу кредит у розмірі та на умовах, встановлених вищезгаданим договором.

Відповідач в порушення вищевказаних пунктів «Умов та правил надання банківських послуг» належним чином не виконував взяті на себе зобовязання, а саме не вносив платежі на погашення кредиту, не сплачував нараховані проценти за користування кредитом, що підтверджується розрахунком заборгованості станом на 18 листопада 2018 року.

Наслідки прострочення позичальником повернення позики визначено у ч. 2 ст.1050 ЦК України, відповідно до якої якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст.1048 цього Кодексу.

З наданого позивачем розрахунку заборгованості за кредитним договором, слідує, що станом на 18 листопада 2018 року відповідач має заборгованість в сумі 17 299 грн. 88 коп., що складається з: 373 грн. 90 коп. тіло кредиту, 2031 грн. 35 коп. нараховано відсотків за користування кредитом, 13 594 грн. 64 к. заборгованість за пенею; а також штрафи відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500 грн. - штраф (фіксована частина), 799 грн. 99 коп. - штраф (процентна складова).

Розрахунок боргу відповідачем не оспорений та не наданий суду інший розрахунок.

Відповідно до ст.611 ЦК України у разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобовязання, сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.

Відповідно ч.1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.

Вирішуючи вимоги про стягнення з відповідача штрафів в сумі 500 грн. та 799 грн. 99 коп., суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та Правил надання банківських послуг при порушенні Клієнтом строків платежів по кожному з грошових зобовязань, передбачених цим договором, більш ніж на 30 днів, клієнт зобовязаний сплатити банку штраф, розмір якого встановлено тарифами договору.

Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст.549 ЦК України).

За положеннями ст.61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Умовами та Правилами надання банківських послуг передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань по даному договору, а саме сплати комісії і процентів та повернення основної суми кредиту відповідно, внаслідок чого нарахування пені відбувається за кожний день прострочення.

Сторонами передбачена сплата штрафу як виду цивільно-правової відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов'язання.

Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодозаборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року № 6-2003цс15.

Крім того, позивач просить стягнути з відповідача 13 594 грн. 64 к. пені при сумарній заборгованості по тілу кредиту 373 грн. 90 к. та процентах за його користування в сумі 2031 грн. 35 к.

Відповідно до ч. 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Зважаючи на те, що розмір пені значно перевищує сумарний розмір тіла та процентів по кредиту, суд вважає необхідним зменшити розмір пені до 100 грн.

За наведених обставин вимоги позивача доведені належними та допустимими доказами, ґрунтуються на законі та договорі, при тому, що відповідачем ОСОБА_2 допущено прострочення виконання зобов'язання, в звязку з чим підлягають до часткового задоволення в сумі 2 505 грн. 25 коп., яка складається з наступного: 373 грн. 90 коп. тіло кредиту, 2031 грн. 35 коп. - заборгованості по відсотках за користування кредитом, 100 грн. 00 коп. пеня.

Крім того, з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача згідно вимог ч.2 ст.141 ЦПК України, слід стягнути судові витрати у виді судового збору в розмірі 704 грн. 80 коп. пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

На підставі ст.ст. 526, 530, 599, 611, 625, 626, 627, 634, 638, 1050, 1054, 1055 ЦК України, ст.ст. 12, 76- 81, 141, 280-284, 289 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого в ІНФОРМАЦІЯ_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (місцезнаходження юридичної особи: 01001, м.Київ, вул.Грушевського, 1-Д, , МФО 305299, р/р 3111, адреса для листування: 49094, м.Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 50) 373 гривень 90 копійок тіло кредиту, 2031 гривня 35 копійок - заборгованості по відсотках за користування кредитом, 100 гривень 00 копійок - пеня, а всього 2505 (дві тисячі пятсот пять) гривень 25 копійок заборгованості за кредитним договором від 05 січня 2012 року, яка виникла станом на 18 листопада 2018 року.

В решті позову відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» судовий збір в розмірі 704 ( сімсот чотири) грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: