Ухвала

20 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 756/195/19

провадження №61-16911ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Грушицького А. І., розглянувши касаційну скаргу головного управління Державної фіскальної служби у Рівненській області на ухвалуКиївського апеляційного суду від 05 серпня 2019 року у справі за заявою головного управління Державної фіскальної служби у Рівненській області, заінтересовані особи: фізична особа-підприємець ОСОБА_2 , публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Глобус» про розкриття інформації, що містить банківську таємницю,

ВСТАНОВИВ:

09 вересня 2019 року Шеремет В. О. , яка діє від імені головного управління Державної фіскальної служби у Рівненській області, засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 05 серпня 2019 року в указаній вище справі.

До касаційної скарги додано клопотання головного управління Державної фіскальної служби у Рівненській області про поновлення строку на касаційне оскарження.

Обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження заявник вказує, що строк пропущено з поважних причин, оскільки копію оскаржуваної ухвали Київського апеляційного суду від 05 серпня 2019 року отримано 09 серпня 2019 року, про що надано письмові докази.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень оскаржувану ухвалу Київського апеляційного суду прийнято 05 серпня 2019 року, оприлюднено 07 серпня 2019 року.

Оскільки повний текст судового рішення не було вручено у день його проголошення або складення, заявник має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, як такий, що пропущений з поважних причин відповідно до статті 390 ЦПК України.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження заявником пропущено з поважних причин, тому він підлягає поновленню.

Касаційна скарга містить клопотання, в якому головне управління Державної фіскальної служби у Рівненській області просить відстрочити сплату судового збору.

Відповідно до положень пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», частини першої статті 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Пунктом 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови що предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За правилами частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» та частини третьої статті 136 ЦПК України суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цих статей.

Згідно з частинами першою, п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи викладене особа, яка заявляє клопотання про відстрочення чи звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Оскільки з клопотання про відстрочення сплати судового збору неможливо встановити майновий стан заявника - юридичної особи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення такого клопотання, адже на підтвердження не надано жодних доказів.

Враховуючи викладене подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК Українидо касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору.

Розмір ставки судового збору за подання апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду юридичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року становив 1 921 грн (стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік»).

Таким чином, розмір судового збору за подання цієї касаційної скарги становить 1 921 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення цих недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання головного управління Державної фіскальної служби у Рівненській області про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення задовольнити.

Поновити головному управлінню Державної фіскальної служби у Рівненській області строк на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 05 серпня 2019 року.

У задоволенні клопотання головного управління Державної фіскальної служби у Рівненській області про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу головного управління Державної фіскальної служби у Рівненській області на ухвалу Київського апеляційного суду від 05 серпня 2019 року у справі за заявою головного управління Державної фіскальної служби у Рівненській області, заінтересовані особи: фізична особа-підприємець ОСОБА_2 , публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Глобус» про розкриття інформації, що містить банківську таємницю залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк - десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. І. Грушицький