КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

20 вересня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді Іванової І.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 04 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, ?

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 04 липня 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням, відповідач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Разом з тим, апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З матеріалів справи вбачається, що 04 липня 2019 року у судовому засіданні було проголошено вступну та резолютивну частину рішення. В оскаржуваному рішенні не зазначено день складення його повного тексту. Проте, згідно даних Єдиного державного реєстру судових рішень повний текст рішення було надіслано до реєстру 12 липня 2019 року. Отже, 12 липня 2019 року вважається днем складення повного судового рішення.

Таким чином, перебіг строку на апеляційне оскарження розпочався 13 липня 2019 року та закінчився 12 серпня 2019 року.

У день складення повне судове рішення не було вручено відповідачу.

У даному випадку у ОСОБА_1 виникає безумовне право на поновлення строку на апеляційне оскарження за умови подання апеляційної скарги у межах тридцяти днів з дня вручення оскаржуваногорішення.

В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що копію повного тексту рішення отримала лише 14 серпня 2019 року, апеляційна скарга подана нею 10 вересня 2019, тобто у межах тридцяти днів з дня вручення оскаржуваного рішення.

Однак, відповідач не подав заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Враховуючи вищезазначене, апелянту необхідно подати до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Згідно ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 04 липня 2019 року залишити без руху та надати апелянту строк для усунення вказаних недоліків десять днів з дня отримання ухвали.

В іншому випадку буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Іванова