справа № 631/670/19
провадження № 2/631/786/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2019 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Трояновської Т.М.

за участю секретаря судового засідання М`ячиної Ю.В.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні у залі судових засідань приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить розірвати шлюб, зареєстрований між ним та ОСОБА_2 , 07 серпня 2004 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Нововодолазького районного управління юстиції Харківської області, актовий запис № 50.

Ухвалою від 03 вересня 2019 року прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу до розгляду та відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1 у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання позивач повідомлявся відповідно до вимог статті 128 Цивільного процесуального кодексу України. На адресу суду 24 вересня 2019 року позивач надав заяву, зареєстровану за вхідним № 6745/19-вх, відповідно до якої просив суд підготовче судове засідання, призначене на 24 вересня 2019 року, провести за його відсутності, строк на примирення з відповідачем по справі ОСОБА_2 просив не надавати.

Відповідач ОСОБА_2 у підготовче судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялась відповідно до вимог статті 128 Цивільного процесуального кодексу України. На адресу суду 24 вересня 2019 року відповідач надала заяву, зареєстровану за вхідним № 6748/19-вх, відповідно до якої просила суд в цілях збереження сім`ї та в інтересах спільних неповнолітніх дітей, надати строк на примирення тривалістю шість місяців, розгляд вищевказаної заяви провести за її відсутності.

Відповідно до частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки (пункт 1 частини 3 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України).

Приймаючи до уваги той факт, що судом створені необхідні умови для реалізації учасниками справи, своїх процесуальних прав на участь у розгляді справи в суді, враховуючи, відсутність підстав для визнання їх явки обов`язковою, суд вважає за можливе провести підготовче засідання без участі сторін.

Розглянувши заяви сторін, перевіривши матеріали справи, проаналізувавши норми матеріального та процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд приходить до наступного.

Відповідно до частини 1 статті 3 Сімейного кодексу України сім`я визнається первинним та основним осередком суспільства, що цілком відповідає положенням статті 51 Конституції України, згідно якої сім`я охороняється державою.

Приписами статті 111 Сімейного кодексу України передбачено, що суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Відповідно до абзацу 1 та 2 пункту 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюб, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Передбачене частиною 1 статті 111 Сімейного кодексу України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (частина 5 статті 191 Цивільного процесуального кодексу України). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей.

Частиною 7 статті 240 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

В ході підготовчого судового засідання у суду виникли сумніви відносно того, чи дійсно подальше спільне подружнє життя сторін неможливо. Як встановлено судом, позивач з відповідачем прожили 15 років, на вихованні у подружжя є неповнолітні діти ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також приймаючи до уваги бажання відповідача ОСОБА_2 зберегти сім`ю, суд вважає за необхідне вжити заходи щодо примирення подружжя, надавши їм строк для примирення тривалістю шість місяців, тобто до 24 березня 2020 року, який на думку суду буде достатній для налагодження сімейних стосунків.

Суд, беручи до уваги те, що відповідач наполягає на наданні строку на примирення, та те, що подружжя має двох малолітніх дітей, в цілях збереження сім`ї та захисту інтересів дітей вважає, що перш ніж постановити рішення про розлучення повинен вжити всіх заходів для примирення подружжя та збереження сімейних відносин.

Крім того, судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що надання строку на примирення суперечить моральним засадам суспільства.

Тимчасовий розлад в сім`ї і конфлікти між чоловіком і жінкою, викликані випадковими причинами, не можуть вважатися достатніми підставами для розірвання шлюбу.

Пунктом 4 частини 1 статті 251 Цивільного процесуального кодексу України встановлений обов`язок суду зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 253 Цивільного процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 4 частини 1 статті 251 цього Кодексу, - до закінчення строку для примирення, визначеного судом.

На підставі викладеного, керуючись статтею 51 Конституції України, статтями 3, 111 Сімейного кодексу України, статтями 240, 251, 253, 260, 261, 352 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про надання строку на примирення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Надати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для примирення тривалістю шість місяців, тобто до 24 березня 2020 року.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу зупинити до закінчення строку для примирення, а саме до 24 березня 2020 року.

Розгляд справи відкласти до 10 години 00 хвилин 24 березня 2020 року, про що повідомити учасників справи відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду в частині зупинення провадження у справі шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Нововодолазький районний суд Харківської області (відповідно до пункту 15.5 Розділу ХШ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України) протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження такої ухвали, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду та з інших поважних причин.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Т. М. Трояновська