Ухвала

26 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 199/5592/16-ц

провадження № 61-14517св19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ступак О. В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Коротуна В. М. у справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Дніпрогаз» про зобов`язання надати достовірну інформацію та відшкодування моральної шкоди, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 січня 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 03 липня 2019 року

ВСТАНОВИВ:

У липні 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на вказані судові рішення.

Ухвалою Верховного Суду від 08 серпня 2019 року відкрито провадження у цій справі та витребувано справу із суду першої інстанції.

У вересні 2019 року до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Коротуна В. М., яка обґрунтована тим, що у заявника виникли сумніви щодо неупередженості, об`єктивності, безсторонності, справедливості судді при розгляді цієї справи.

Ухвалою Верховного Суду від 23 вересня 2019 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Коротуна В. М. визнано необґрунтованою.

В ухвалі суду зроблено висновок, що зміст та доводи заяви ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Коротуна В. М. від участі у розгляді справи не свідчать про наявність підстав, передбачених статтею 36 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) для відводу судді, а зводиться до незгоди заявника із прийнятим суддею рішенням.

Відповідно до частин другої та третьої статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

На виконання вимог частини третьої статті 40 ЦПК України заяву про відвід судді-доповідача Коротуна В. М. передано судді Верховного Суду Ступак О. В. у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Заява ОСОБА_1 не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до частини четвертої статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Білуха проти України», N 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року).

Верховний Суд, оцінюючи наявність обґрунтованих підстав для відводу щодо суб`єктивного критерію, дійшов переконання про відсутність підстави стверджувати, що суддя-доповідач Коротун В. М. виявляє особисту упередженість. Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

За об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Той факт, що суддя Верховного Суду Коротун В. М. прийняв постанову про залишення без задоволення касаційної скарги ОСОБА_1 в іншій справі не є підставою для висновку про упередженість судді.

Із заяви ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Коротуна В. М. вбачається, що в ній викладено незгоду зі змістом і мотивами постанови Верховного Суду від 05 грудня 2018 року, що не свідчить про існування об`єктивно обґрунтованих обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді-доповідача Коротуна В. М.

Отже, передбачені законом підстави для відводу судді відсутні, а тому заяви про відвід не підлягає задоволенню.

У такому висновку Верховний Суд керується тим, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є порушенням права на справедливий суд, так само як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді. Проте у цій справі всі доводи заявника носять характер непідтверджених припущень, які не знайшли свого об`єктивного обґрунтування та розумного пояснення, що могли б бути добросовісно сприйняті та оцінені судом.

Суд оцінює обставини справи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні.

Таким чином, незгода сторони з рішеннями суду, що прийняте в межах його повноважень, не може слугувати підставою для його відводу.

Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Верховного Суду Коротуна В. М. відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Ступак