Житомирський апеляційний суд
Справа №296/9615/15-ц Головуючий у 1-й інст. Сингаївський О. П.
Категорія 39 Доповідач Талько О. Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2019 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої - судді Талько О.Б.,

суддів: Шевчук А.М., Коломієць О.С.,

за участю секретаря Кравчук Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу №296/9615/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Приватного акціонерного товариства "Ліктрави", треті особи без самостійних вимог - ОСОБА_3, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу - Пріма Ніна Василівна, Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк", про визнання договору дарування недійсним, визнання права власності на акції в порядку спадкування та стягнення коштів, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_5, на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 7 листопада 2018 року, постановлену під головуванням судді Сингаївського О.П.,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2015 року ОСОБА_1звернувся до суду з даним позовом, у якому зазначив, що є спадкоємцем за законом після смерті свого батька ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Вказує, що 27 вересня 2010 року батько уклав із ОСОБА_2 договір дарування, відповідно до якого остання набула право власності на 5465 простих іменних акцій Закритого акціонерного товариства «Ліктрави», правонаступником якого є Приватне акціонерне товариство «Ліктрави».

Позивач вважає, що вказаний договір був укладений спадкодавцем під впливом тяжких обставин та на вкрай невигідних для нього умовах, оскільки він на той час хворів та перебував у скрутному матеріальному становищі.

Внаслідок укладення зазначеного договору батько був позбавлений можливості отримувати дивіденди у встановленому законом порядку.

Враховуючи вищезазначене, просив визнати недійсним вказаний договір дарування акцій, визнати за ним право власності на прості іменні акції, а також стягнути з ПрАТ "Ліктрави" на його користь відшкодування за нараховані дивіденди.

Окрім того зазначив, що до складу спадкового майна після смерті батька належать грошові кошти, які внесені спадкодавцем на депозитний рахунок ПАТ « Акціонерний промислово-інвестиційний банк». Однак, після його звернення до приватного нотаріуса Пріми Н.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, ОСОБА_3 протиправно зняла з депозитного рахунку 79600 грн.

Оскільки приватним нотаріусом не вжито заходів щодо охорони спадкового майна, а банк не забезпечив збереження коштів на депозитному рахунку, ОСОБА_1 просив стягнути із ОСОБА_3, приватного нотаріуса Пріми Н.В. та ПАТ « Акціонерний промислово-інвестиційний банк» в солідарному порядку 79600 грн.

На підставі ухвали Корольовського районного суду м. Житомира від 22 березня 2016 року позовні вимоги роз'єднано та виділено в окреме провадження вимоги ОСОБА_1 про визнання договору дарування недійсним, визнання права власності на акції в порядку спадкування.

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 7 листопада 2018 рокузалишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ПрАТ "Ліктрави", треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_3, приватний нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу -Пріма Н.В., ПАТ «АКПІБ», про визнання договору дарування недійсним та визнання права власності на акції в порядку спадкування.

В апеляційній скарзі представник позивача, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зазначає, що не мав можливості з'явитись в судове засідання 7 листопада 2018 року, оскільки брав участь у судовому розгляді іншої справи, про що повідомив Корольовський районний суд м. Житомира 6 листопада 2018 року, та подав клопотання про відкладення розгляду справи.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 підтримав апеляційну скаргу, пояснивши, що він не отримував судову повістку про виклик до Корольовського районного суду м. Житомира на 7 листопада 2018 року, а про дане судове засідання йому стало відомо із інформації, розміщеної на сайті суду.

На думку представника ОСОБА_3, апеляційна скарга є безпідставною.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах передбачених ст.367 ЦПК України, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

За змістом п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з'явлення не перешкоджає розгляду справи.

При вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач та його представник не з'явились в судові засідання, призначені на 6 вересня 2018 року та 7 листопада 2018 року, були належним чином повідомлені про розгляд справи шляхом направлення судових повісток за вказаними ними адресами, доказів щодо поважності причин їх неявки в судові засідання суду не надано, заяви про розгляд справи за відсутності позивача та його представника не надходили.

Такий висновок суду є необгрунтованим, виходячи з наступного.

Матеріали справи свідчать, що дана справа тривалий час перебуває на розгляді в суді першої інстанції.

Про розгляд справи 6 вересня 2018 року представник позивача ОСОБА_5 був повідомлений належним чином, про що свідчить відповідне поштове повідомлення (т.2. а.с.125).

Повістка, направлена на адресу місця проживання позивача, повернулась до суду із відміткою « за закінченням терміну зберігання».

В судове засідання, призначене на 10 год. 6 вересня 2018 року, позивач та його представник не з'явились. Розгляд справи був відкладений до 11 год. 45 хв. 7 листопада 2018 року.

В судове засідання, яке призначене на 7 листопада 2018 року, позивач та його представник не з'явились. Судові повістки, направлені на їхні адреси, повернулись до суду з відміткою працівника поштового відділення « за закінченням терміну зберігання».

Вказана обставина свідчить про те, що ОСОБА_1 та його представник не були належним чином повідомлені про судове засідання, яке відбулось 7 листопада 2018 року.

Крім того, 6 листопада 2018 року представник позивача ОСОБА_5 подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з його перебуванням в іншому судовому засіданні в Бердичівському міськрайонному суді Житомирської області та надав докази на підтвердження даної обставини.

Відповідно до ч.1 та ч.5 ст.223 ЦПК України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таким чином, при вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивача в судове засідання, суд повинен також враховувати й наявність поважних причини такої неявки.

Оскільки судом не виконані вимоги цивільного процесуального законодавства щодо належного повідомлення позивача та його представника про судовий розгляд справи, а також за наявності клопотання щодо відкладення розгляду справи з обгрунтуванням причин неявки представника позивача в судове засідання, підстави для залишення позову без розгляду відсутні.

Враховуючи вищезазначене, ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.259,268,367 ,368,374,379,381-384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_5, задовольнити.

Ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 7 листопада 2018 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді :

Повний текст постанови складений 18 лютого 2019 року.