Справа № 216/2105/18
Провадження 2/216/180/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2019 року м. Кривий Ріг

Центрально Міський районний суд м. Кривого Рогу у складі:

головуючого судді: Бутенко М. В.

за участю

секретарь судового засідання Клименко О.В.

представник позивача ОСОБА_1

представник відповідача Хоружко С.Л.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кривого Рогу цивільну справу за уточненим позовом ОСОБА_2 до прокуратури Дніпропетровської області на постанову прокурора про скасування постанови про відшкодування шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з уточненим позовом до прокуратури Дніпропетровської області на постанову прокурора про скасування постанови про відшкодування шкоди.

Представник відповідача Хоружко С.Л. в судовому засіданні заявив клопотання про закриття провадження у цивільній справі, оскільки відповідачем по справі є прокуратура Дніпропетровської області, тому характер спору, що розглядається, не дає можливості віднести його до іншої юрисдикції, окрім адміністративної, оскільки відповідач під час винесення оскаржуваного рішення діяв як суб`єкт владних повноважень.

Представник позивача Бутко ОСОБА_3 повністю не згоден з обґрунтуванням клопотання представника відповідача, та просить суд в задоволені клопотання відмовити в повному обсязі.

Вислухавши представників сторін по справі, вивчивши матеріали справи та подане клопотання, суд приходить до переконання про необхідність задовольнити клопотання, виходячи з наступного.

Главою 26 КПК України та, зокрема, ст. 303 КПК України, не передбачено права на оскарження бездіяльності органа досудового слідства, слідчого, прокурора щодо не винесення належної постанови про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної внаслідок незаконних дій органів дізнання, досудового слідства, прокуратури. Такий обов`язок відповідача виникає у відповідності до вимог ст.ст. 2, 3, 12 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" та п.п. 11, 12 Положення про застосування Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду", затвердженого Наказом Міністерства юстиції України, Генеральної прокуратури України та Міністерства фінансів України від 04 березня 1996 року №6/5/3/41, отже, дана справа підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг. (п.7 ч.1 ст. 4 КАС України).

Згідно п.2 ч.2 ст. 19 КАС України передбачено, що юрисдикція адміністративних судів не поширюється на публічно-правові справи, що належить вирішувати в порядку кримінального судочинства.

Виходячи з аналізу зазначених норм, вбачається, що КАС України регламентує порядок розгляду не всіх публічно-правових спорів, а лише тих, які виникають у результаті здійснення суб`єктом владних повноважень управлінських функцій і розгляд яких безпосередньо не віднесено до підсудності інших судів.

При визначенні судової юрисдикції справи, суд повинен виходити з характеру спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, суб`єктного складу сторін, а також предмета спірних правовідносин.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 2011 року, №19-рп/2011 зазначено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень (ч.1 ст. 2 КАС України).

До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження (ч.2 ст. 2 КАС України).

Ст. 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені в порядку кримінального судочинства, а саме:

1) бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст. 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

2) рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;

10) повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Разом з тим, позивач звернувся з позовом про визнання незаконною та скасування постанови прокурора Нікопольскої місцевої прокуратури юриста 1 класу Кахути І.Ю. від 23.03.2018 року про скасування постанови слідчого СВ Нікопольського ВП ГУНП у Дніпропетровській області Римаренко Р.В. від 26.02.2018 року про відшкодування шкоди, спричиненої незаконним засудженням ОСОБА_2 , які не визначені нормами КПК України, що виключає можливість їх розгляду в порядку кримінального судочинства.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду"

Відповідно ч.2 ст. 2 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає, зокрема, у випадках закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення, відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення або невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати.

Проаналізувавши все вищезазначене, суд приходить до висновку, що в силу ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративного судочинства поширюється на дані спірні правовідносини.

Слід зауважити, що згідно із ст. 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Так з огляду на рішення Європейського суду з прав людини у справі "Кузьменко проти України" (заява №49526/07) обов`язком держави є забезпечення права на судовий захист та доступу до суду.

Згідно п.1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст.ст. 255, 258-260, 353-355 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Закрити провадження у справі №216/2105/18 за позовом ОСОБА_2 до прокуратури Дніпропетровської області на постанову прокурора про скасування постанови про відшкодування шкоди.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 15-денний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя: М. В. Бутенко