Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" лютого 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді Астахової О.О.,

при секретарі: Якименко Т.С.

за участю:

позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Головне територіальне управління юстиції в м. Києві, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до суду з позовом, у якому просить встановити факт родинних відносин між нею та померлою ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3. Посилаючись на те, що вона є її рідною племінницею. Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на спадкове майно після смерті своєї рідної тітки ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, на Ѕ частинку квартири АДРЕСА_1, що належала спадкодавцю на підставі договору купівлі-продажу квартири від 01 червня 2001 року.

Обґрунтовуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її тітка ОСОБА_3, після смерті якої відкрилась спадщина на Ѕ частину однокімнатної квартири АДРЕСА_1, що належала їй на праві власності. Співвласником іншої Ѕ частини цієї квартири є її рідний брат ОСОБА_2.

Спадкоємців першої - четвертої черги після смерті ОСОБА_4 не має.

Батько та рідний брат позивача звернулись до Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявами про відмову від прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 на користь позивача. Тому, ОСОБА_1, як єдиний спадкоємець за законом після смерті своєї тітки звернулась до державного нотаріуса Домашенко В.В. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті своєї тітки. Однак, їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій через відсутність документів, що підтверджують родинні відносини між нею та померлою, а саме, відсутні документи про народження спадкодавця.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 25.07.2018 року відкрито провадження у справі. Розгляд якої проводиться за правилами загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання. Вирішено питання витребування матеріалів спадкової справи № 886/2008 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримала заявлені нею вимоги та просила суд задовольнити позов.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги визнав та не заперечив проти їх задоволення.

Третя особа Головне територіальне управління юстиції в м. Києві у своїх поясненнях від 07 листопада 2018 року просила суд розглянути справу без участі їхнього представника.

Суд, вислухавши пояснення позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, приходить до висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має права на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав свобод чи інтересів.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Як роз'яснено в п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня 1995 року №5, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. №7 визначено, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права та обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Виходячи із предмету спору, він підлягає розгляду в порядку позовного провадження.

Судом встановлено, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, померла ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2, виданим відділом реєстрації смерті у м. Києві 01.12.2007 р. (а.с.10, 22-23).

Заявник ОСОБА_1 15.05.2008 року звернулась до Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3.

Постановою державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Домашенко В.В. від 11.04.2018 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Мотивуючи тим, що в матеріалах спадкової справи відсутній повний пакет документів, який підтверджує факт родинних відносин спадкоємця з спадкодавцем, а саме відсутнє свідоцтво про народження спадкодавця, що змусило заявника звернутись з даним позовом до суду.

За даними свідоцтва про народження НОМЕР_3 батьками ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, записані ОСОБА_4 та ОСОБА_8 (а.с. 31-32).

Батьками ОСОБА_4 є ОСОБА_9 та ОСОБА_10, що підтверджується даними довідки виданої Відділом реєстрації актів цивільного стану Баришівського районного управління юстиції від 16.05.2008 року та свідоцтвом про народження № 2621476 Відділу актів громадянського стану. (а.с. 13,14).

Експертним висновком № 056/421-а від 10 квітня 2018 року встановлено, що українські записи прізвища «ОСОБА_3» та «ОСОБА_3» попри розбіжності в орфографічній фіксації в документах наданих для експертизи є ідентичними (а.с.25).

Таким чином, батьком ОСОБА_4, який являється батьком заявника є ОСОБА_9.

Як убачається із листа Відділу запису актів громадянського стану від 11.06.1991 року, ОСОБА_3 було направлено лист з повідомленням про отримання у Відділі РАГСу Баришівського райвиконкому Київської області свідоцтва про смерть її батька - ОСОБА_9. (а.с.18).

За даними свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Маховка Ю.І. 26 червня 1992 року. спадкоємцями майна ОСОБА_9, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4, є його дочка ОСОБА_12 (а.с. 17).

Таким чином, ОСОБА_9 є батьком ОСОБА_4 та померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3. А відтак, заявник ОСОБА_1 являється рідною племінницею по лінії батька померлій, ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3.

Як убачається із належним чином завірених копій матеріалів спадкової справи № 886/2008 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3, на випадок своєї смерті ОСОБА_3 склала заповіт 11.05.1999 року, яким заповідала належні їй на праві власності 32/100 частини квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_5. Щодо іншого майна, розпоряджень не здійснювала.

Згідно договору купівлі-продажу квартири від 01 червня 2001 року квартира АДРЕСА_1 належала на праві власності ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в рівних долях. (а.с. 11).

ОСОБА_3 була зареєстрованою з 24.07.2001 року по день смерті у квартирі АДРЕСА_1, що підтверджується довідкою виданою ЖРЕО №1471 від грудня 2007 року.

Із заявами до Десятої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 звернулась заявник 15.05.2008 року.

ОСОБА_4, 15.05.2008 року написав заяву до нотаріальної контори про відмову від спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 сестри ОСОБА_3 на користь заявника - ОСОБА_1

Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч. 1,2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

На момент відкриття спадщини ОСОБА_3 належала на праві власності Ѕ частини квартири АДРЕСА_1, що не була охоплена заповітом.

Відповідно до частини другої статті 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Як було встановлено під час судового розгляду у ОСОБА_3 на час відкриття спадщини спадкоємці першої - четвертої черги були відсутні.

За ч. 1 ст. 1265 ЦК України, у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Як було зазначено вище, батько заявника ОСОБА_4, який має ближчим ступінь споріднення із померлою ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 ніж заявник, відмовився від спадщини після своєї сестри на користь ОСОБА_1

Інший співвласник квартири АДРЕСА_1 - відповідач у справі позов визнав в повному обсязі та не заперечував проти його задоволення.

Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

За ч. 1,4 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 ЦП України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оскільки доводи, на які позивач посилається в обгрунтування заявлених позовних вимог знайшли своє підтвердження дослідженими у судовому засіданні доказами, відповідач позов визнає, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог в повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 10, 76, 77-81, 89, 200,206,209,263-265, 268, 272, 273, 354 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Головне територіальне управління юстиції в м. Києві, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженкою с. Семиполки, Бориспільського району Київської області, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженкою с. Корніївка, Баришівського району Київської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, встановивши, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженка с. Семиполки, Бориспільського району Київської області, є рідною племінницею по лінії батька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки с. Корніївка, Баришівського району Київської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Визнати право власності на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженкою с. Семиполки, Бориспільського району Київської області, ідентифікаційний код НОМЕР_1.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Cуддя О.О. Астахова

Повний текст рішення виготовлений 14.02.2019 року