Справа № 355/1007/19
Провадження № 2/355/446/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2019 року Баришівський районний суд Київської області в складі головуючого судді Коваленка К.В.

з участю секретаря Ющенко Л.А.

розглянувши в підготовчому відкритому судовому засіданні в селищі Баришівка справу за позовом ОСОБА_1 до Баришівської селищної ради Київської області про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

До суду з зазначеним позовом 10.07.2019 року звернувся позивач. Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба - ОСОБА_2 .

Після її смерті залишилася спадщина у вигляді 3/5 частини житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами та земельна ділянка для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0,15га, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

У встановлений законом строк всі спадкоємці звернулись до Баришівської державної нотаріальної контори Київської області з заявами про прийняття спадщини (спадкова справа №200 від 05.06.1996 року). В тому ж році ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було видано ряд свідоцтва про право на спадщину за заповітом. ОСОБА_5 за видачею свідоцтва про право на спадщину за заповітом не зверталась.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки ОСОБА_6 , що підтверджується відповідним свідоцтвом.

За життя ОСОБА_7 заповіт не складала, таким чином, після її смерті відкрилась спадщина по закону у вигляді 3/20 частини житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами та 1/4 частини земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0,15га, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивачка є єдиним спадкоємцем за законом після смерті матері. У встановленому законом порядку позивач звернулась до П`ятої Дніпровської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Проте, звернувшись з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на вказане вище майно, отримала відмову, через те, що її мати не встигла належним чином оформити спадкові права.

Крім того відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу (серія НОМЕР_1 від 27.03.1987 року) моєї матері- ОСОБА_7 з ОСОБА_8 та свідоцтвом про розірвання шлюбу (серія НОМЕР_2 від 30.10.1990 року) між ними, заповненими недержавною - російською мовою. Так, нотаріус самостійно здійснила переклад прізвища на українську мову з « ОСОБА_9 » на « ОСОБА_10 ».

Заповіт від 03 червня 1994 року, посвідчений Баришівською державною нотаріальною конторою Київської області за реєстровим номером 2-2321 складено державною- українською мовою, де прізвище моєї матері зазначено як « ОСОБА_9 ».

Окрім того, відповідно до експертного висновку №056/994-т від 12.06.2019 року, виданого Українським бюро лінгвістичних експертиз, розбіжності в прізвищі матері виникли внаслідок відхилення від орфографічних норм або правил і принципів міжмовного перетворення, а тому попри розбіжності в написанні прізвища слід дійти висновку про ідентичність вказаних прізвищ. Серед іншого, експерт зазначає, що нормативний запис прізвища матері позивачки - « ОСОБА_9 ».

Позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_11 в підготовче судове засідання не з`явились, до суду надійшла заява в якій вони заявлений позов підтримали в повному обсязі.

Відповідач Баришівська селищна рада Київської області в судове засідання не з`явився, до суду надійшли заява про розгляд справи у відсутність представника ради, заявлений позов визнають в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає заявлений позов таким, що підлягає до задоволення з наступних підстав.

За правилами ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18.12.2009 року, визначено, що у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом.

Відповідно до роз`яснень Пленуму Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Керуючись ст.ст.3,12,81,141,229, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 376,1268,1269, 1276 ЦК України -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Баришівської селищної ради Київської області про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно задовольнити в повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованою та проживаючою за адресою: АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_3 право власності на 3/20 частини житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованою та проживаючою за адресою: АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_3 , право власності на 1/4 частину земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0,15га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга позивачем на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається до Апеляційного суду Київської області через суд першої інстанції.

Суддя Баришівського

районного суду К. В. Коваленко