Ухвала

16 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 459/2386/18

провадження № 61-16618ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Русинчука М. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Галицького районного суду міста Львова від 26 листопада 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 30 травня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України у Львівській області, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

04 вересня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Галицького районного суду міста Львова від 26 листопада 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 30 травня 2019 року.

Разом з касаційною скаргою подано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, мотивоване тим, що підставою пропущеного строку стала описка викладена в резолютивній частині постанови апеляційного суду, а саме дати прийняття оскарженого рішення першої інстанції, що не було зрозумілим та могло вплинути на розгляд касаційної скарги, копію ухвали апеляційного суду про виправлення описки від 16 серпня 2019 року отримав 02 вересня 2019 року, вважає, що строк належить відраховувати саме з дати прийняття цієї ухвали.

Відповідно до частини другої статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним безстороннім судом, встановленим законом.

Верховний Суд вивчивши доводи викладені в клопотанні та додані до нього документи, враховує, що ОСОБА_1 звернувся до апеляційного суду з заявою про виправлення описки 21 червня 2019 року протягом тридцятиденного строку після виготовлення повного тексту постанови суду апеляційної інстанції і подав касаційну скаргу впродовж такого ж строку після виправлення описки в оскарженій постанові, яка перешкоджала вчиненню цієї процесуальної дії, наявні обставини дають підстави для висновку про пропущення строку касаційного оскарження з поважних причин у зв`язку з чим цей строк підлягає поновленню.

ОСОБА_1 разом з касаційною скаргою подав клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 1 частини першої, частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» із змінами, внесеними Законом України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» за подання касаційної скарги на рішення суду справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (чинний на момент пред`явлення позову) розмір судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру становив 1 розмір ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу становив 1 762,00 грн.

Отже, розмір судового збору, за подання касаційної скарги становить 10 000,00 грн, але згідно підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору, не може перевищувати 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 8 810,00 грн.

Відповідно до відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків від 02 серпня 2019 року (750,00 грн), довідки Управління праці та соціального захисту населення від 04 вересня 2019 року (з січня 2018 року по грудень 2018 року - 3417,48 грн), наданих заявником на підтвердження поданого клопотання розміру доходу, дохід ОСОБА_1 за попередній календарний рік становить 4 167,48 грн (4 167,48*5%=208,37 грн), тобто розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу.

Виходячи з вищевикладеного клопотання належить задовольнити.

Касаційна скарга відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

Відповідно до частини сьомої статті 394 ЦПК України за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження у справі, в якій вирішує питання про витребування матеріалів справи.

Ураховуючи, що судом не встановлено підстав для залишення касаційної скарги без руху, відмови у відкритті провадження чи повернення касаційної скарги, зважаючи на те, що доводи касаційної скарги потребують перевірки матеріалами справи, наявні підстави для відкриття касаційного провадження та витребування зазначеної справи.

Керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження на рішення Галицького районного суду міста Львова від 26 листопада 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 30 травня 2019 року задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження на рішення Галицького районного суду міста Львова від 26 листопада 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 30 травня 2019 року.

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Галицького районного суду міста Львова від 26 листопада 2018 року та постанову Львівського апеляційного суду від 30 травня 2019 року.

Відкрити касаційне провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України у Львівській області, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди.

Витребувати з Галицького районного суду міста Львова цивільну справу № 459/2386/18.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, в 10-денний строк з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Русинчук