Справа №403/322/19
Провадження №2/403/191/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2019 року Устинівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого: Годованець І. А.

при секретарі: Костецькому С.С.

розглянувши у відкритому засіданні в залі суду смт. Устинівска цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачем ОСОБА_1 подано до суду позов до відповідача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги мотивуються тим, що як спадкоємець за законом не подала нотаріусу у передбачений законодавством строк заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, так як не була обізнана, що спадкоємець за законом першої черги не прийняв спадщину, що є поважною причиною для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, подала заяву про проведення судового розгляду справи у її відсутність, просить задовольнити позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, подав письмову заяву про проведення судового розгляду справи по суті у його відсутність, не заперечує проти позовних вимог ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ознайомившись з матеріалами справи, судом встановлено наступні обставини.

Частиною 1 ст.1221, ст.ст.1216,1217, ч.1 ст.1270 ЦК України передбачено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до Закону України «Про органи реєстрації актів громадянського стану» документами, що підтверджують родинні відносинами між фізичними особами можуть бути: паспорт, свідоцтва про шлюб, про народження, про розірвання шлюбу, про встановлення батьківства, переміну прізвища, імені.

Родинні відносини між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , як рідні сестри, підтверджується актовими записами про народження, та актовими записами про реєстрацію шлюбу.

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (актовий запис про смерть Устинівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління у Кіровоградській області за №60 від 26 грудня 2017 року).

ОСОБА_1 є другої черги спадкоємцем за законом відповідно до ст.1262 ЦК України, так як у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Абзацами 1,2,3,6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №8 встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо спадкоємець протягом зазначених у ст.1270 ЦК України строків (6 місяців) не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, має право звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Якщо суд встановить, що причини пропуску строку для прийняття спадщини були поважними (тривале відрядження, хвороба тощо), то він визначає додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Приватним нотаріусом Устинівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Трутень Олександром Яковичем, відповідно до положень ч.1 ст.49 Закону України «Про нотаріат», винесено постанову від 15 травня 2015 року про відмову ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії за пропуском строку (шість місяців) для подання до нотаріальної контори заяви прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини, після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Згідно з правовою позицією Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року (справа №6-1486цс15), відповідно до частини третьої етапі 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таким чином, правила ч.3 ст.272 ЦК України може бути застосовано, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через поважні причини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Відповідно до ст.3 Конституції України, людина визнається в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. Згідно судової практики Європейського Суду з прав людини, при вирішенні майнових спорів, суди зобов`язані враховувати баланс між приватними та публічними інтересами. Статтею 64 Конституції України передбачено, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Згідно судової практики Європейського суду з прав людини, особа вправі бути юридично необізнаною. Позивач ОСОБА_1 , як спадкоємець за законом не подала нотаріусу у передбачений законодавством строк (шість місяців) заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , так як не була обізнана, що спадкоємець за законом першої черги не прийняв спадщину, що є поважною причиною для встановлення додаткового строку для прийняття.

На підставі викладеного, суд вважає причину пропуску позивачем ОСОБА_1 строку на прийняття спадщини поважною причиною з підстав через наявність об`єктивних, істотних труднощів для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини.

Згідно матеріалів справи та постанови приватного нотаріуса Устинівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Трутень Олександра Яковича, спадкова справа не відкривалась, спадщина ніким не прийнята, інші спадкоємці відсутні, заяву про відмову від спадщини ОСОБА_1 не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою. Таким чином, ОСОБА_1 в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини та захистити своє порушене право не може. При встановлених обставинах, позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягають задоволенню. Відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. За заявою позивача ОСОБА_1 судові витрати не стягуються (не відшкодовуються) на її користь з другої сторони. Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В : Позовні вимоги задовольнити. ОСОБА_1 , як спадкоємцю за законом, визначити додатковий строк на три місяці для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Строк подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання законної сили рішення суду. За заявою позивача ОСОБА_1 судові витрати не стягуються (не відшкодовуються) на її користь з другої сторони. На рішення може бути подано апеляційну скаргу на протязі тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Суддя Устинівського районного суду

Кіровоградської області І. А. Годованець