Дата документу 16.09.2019
Справа № 320/9149/17
Провадження № 2-п/320/56/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2019 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області в складі:

головуючого - судді Міщенко Т.М.

за участі секретаря Панченко Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Мелітополі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області № 320/9149/17 від 16 травня 2018 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

Заочним рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 16 травня 2018 року позов ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено частково.

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд вищезазначеного судового рішення, як заочного, мотивуючи її тим, що він не з`являвся в судові засідання з поважних причин, оскільки судові повістки направлялись йому на адресу місця реєстрації, а не на адресу місця його фактичного проживання. На висунуті банком позовні вимоги має заперечення, вважає, що позивач пред`явив вимоги після спливу строку позовної давності.

В судове засідання відповідач не з`явився, від його представника надійшла заява про розгляд заяви про перегляд заочного рішення за його відсутності та відсутності відповідача. Просить заяву задовольнити, скасувати заочне рішення та призначити новий розгляд справи.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду заяви повідомлений належним чином.

Ддослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

З матеріалів справи вбачається, що заочним рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 16 травня 2018 року позов ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено частково та стягнуто з ОСОБА_1 суму боргу за кредитним договором № б/н від 18.12.2009 в розмірі 13554,25 грн та витрати по сплаті судового збору в сумі 1600 грн, а всього 15154,25 грн (а.с.81-82).

Копія повного тексту вказаного рішення супровідним листом від 16.05.2018 була направлена на адресу місця реєстрації відповідача (а.с.84). Проте до суду повернувся поштовий конверт з даним рішенням з відміткою «за закінченням терміну зберігання» та позначкою «немає вдома» (а.с.89).

Як зазначає відповідач, копію повного тексту рішення (фотокопію) він отримав 09.07.2019 та 05.08.2019 подав заяву про перегляд зазначеного рішення, в якій посилається на те, що не був повідомлений про дату розгляду справи (а.с.97).

Як вбачається з матеріалів справи, на адресу місця реєстрації відповідача направлялись судові повістки про виклик у судові засідання, що були призначені на 13.03.2018, 12.04.2018 та 16.05.2018.

Матеріали справи містять конверти та зворотні повідомлення, у відповідності до яких повістки повернулись на адресу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області з відміткою «за зазначеною адресою не проживає» (а.с.45,52,60).

Приписами ст. 288 ЦПК України встановлені підстави задоволення заяви та скасування заочного рішення.

Так, ч. 1 ст. 288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З аналізу ч. 1 ст. 288 ЦПК України вбачається, що для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов, а саме: поважність причин неявки в судове засідання; поважність причин, за яких особа не могла повідомити причини своєї неявки в судове засідання і наявність доказів, на які посилається заявник, і які мають істотне значення для правильного вирішення справи, що також слідує з роз`яснень п. 30 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції».

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На виконання вимог вищевказаної статті судом було направлено запит для встановлення зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача та отримано відомості з виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області від 07.02.2018, відповідно до яких зареєстрованою адресою проживання відповідача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказано: АДРЕСА_1 (а.с.40).

Статтею 128 ЦПК України встановлено порядок виклику в судове засідання осіб, які беруть участь у справі.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи ( ч. 6 ст. 128 ЦПК України).

У разі не надання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку (п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України).

П. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України встановлює, що днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що відповідач був судом належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, за зареєстрованим місцем проживання, за єдиною відомою адресою суду місця проживання відповідача, судовою повісткою, крім того відповідач міг дізнатися про розгляд справи на офіційному веб-сайті суду, де розміщується відповідна інформація, або дізнатися про розгляд справи в телефонному режимі в канцелярії суду або в приймальні самого судді.

Також відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування заочного рішення суду, тому заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення необхідно залишити без задоволення.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України визначено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись статтями 43, 44, 128, 223, 260, 280, 287, 288 ЦПК України, суд

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області № 320/9149/17 від 16 травня 2018 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: