Справа № 716/1744/19
У х в а л а

про залишеня позовної заяви без руху

"17" вересня 2019 р. м. Заставна

Суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області Стрілець Я.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє представниця ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог виконавчий комітет Юрковецької сільської ради Заставнівського району Чернівецької області про встановлення факту родинних відносин, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 , від імені якого діє представниця ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, в якій просить встановити факт родинних відносин як сина та матері між ним та ОСОБА_4 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визнати за ним право власності на господарство з господарськими спорудами і будівлями, розташоване по АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом.

Вивчивши матеріали позовної заяви вважаю, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушеннями вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, згідно п.п. 3, 5, 8, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

В матеріалах справи міститься довідка характеристика Заставнівського РБТІ №57 від 20.02.2018 року, згідно якої вартість спірного майна становить 49392 гривні, проте надана довідка дійсна протягом трьох місяців. Таким чином, в порушення вищевказаних вимог закону позивачем не надано письмових доказів щодо дійсної вартості спірного нерухомого майна, що унеможливлює визначення ціни позову.

Також судом встановлено, що при зверненні до суду з вказаним позовом позивачем сплачено судовий збір за вимогу немайнового характеру в розмірі 352,40 гривень, хоча сплаті підлягає судовий збір в розмірі 384,20 гривень. Крім того позивачем сплачений судовий збір за вимогу майнового характеру в розмірі 704,80 гривень, проте мінімальний розмір судового збору за вимогу майнового характеру становить 768,40 гривень. Крім того встановлено, що позивачем доплачено судовий збір в сумі 96,00 гривень, однак у зв`язку із відсутністю відомостей про реальну вартість спірного майна, суд не може врахувати сплачену позивачем суму судового збору. Також, у зв`язку із цим, на виконання ч. 2 ст. 185 ЦПК України, суд не може визначити та зазначити в ухвалі розмір судового збору, який підлягає сплаті (доплаті).

Також в позовній заяві в наявності є дві квитанції від 06.02.2018 року та від 06.11.2018 року, на підставі яких позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 704,80 гривень та 352,40 гривень відповідно за подання позовної заяви до Заставнівського районного суду Чернівецької області. Враховуючи те, що судовий збір був сплачений в 2018 року слід припустити що позивач вже звертався до суду з аналогічним позовом.

У пункті 8 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 27.09.2012 року «Про деякі питання практики застосування Закону України «Про судовий збір» зазначено, що якщо позовну заяву було залишено судом без розгляду з підстав, передбачених частиною першою статті 207 ЦПК, а позивач у порядку частини другої цієї статті знову звернувся з позовом до суду в загальному порядку, він вправі використати при цьому первісний документ про сплату судового збору, але за умови, що суму відповідного збору йому не було повернуто (частина четверта статті 6 Закону). За наявності сумнівів у тому чи було здійснено таке повернення, суд має право витребувати у позивача належні докази (зокрема, довідку органу Державної казначейської служби України про те, що сума судового збору позивачеві з державного бюджету України не поверталася).

Таким чином позивачем не надано доказів чи повертались йому з державного бюджету України суми, сплаченого ним згідно квитанцій від 06.02.2018 року та від 06.11.2018 року судового збору в розмірі 704,80 гривень та 352,40 гривень.

Також позивачем не зазначено щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви та не наданий попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Саме тому, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу (її представнику) строк для усунення недоліків позовної заяви який не може перевищувати десяти днів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175 177, 185, 260-261, 354 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_6 про поділ майна подружжя, визнання права власності на спільне сумісне майно залишити без руху.

Повідомити позивача (її представника) про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви та сплатити судовий збір в належному розмірі в десятиденний строк з часу отримання ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я. С. Стрілець