Справа № 379/1646/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.02.2019 року Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого: судді Зінкіна В.І.,

за участю секретаря судового засідання: Різник Н.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Тараща в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом і просить: розірвати шлюб між ним та відповідачем по справі, зареєстрований у Косяківській сільській раді Таращанського району Київської області, неповнолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, залишити проживати з матір'ю. Судові витрати по справі просить залишити за ним.

Причиною розірвання шлюбу є те, що кожен з них має протилежні погляди на сімейне життя, внаслідок чого у них зникла взаємоповага, що призвело до виникнення сварок та суперечок. Несумісність поглядів на життя, а також їх характерів створюють неможливість проживання їх однією сім'єю. З листопада місяця 2018 року сімейно-шлюбні відносини сторони припинили. Спільного бюджету не ведуть з початку 2018 року. Вважає, що збереження шлюбу і подальше спільне проживання є неможливим. Спору щодо місця проживання дитини немає.

В підготовче судове засідання позивач не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належно, подав заяву з проханням розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідач в підготовче судове засідання не з'явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, 11.02.2019, до початку розгляду справи по суті, подала до суду заяву, в якій просить розглядати справу без її участі, позов визнає та не заперечує проти його задоволення. Після розірвання шлюбу просить залишити прізвище «ОСОБА_2».

Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі обставини справи та, перевіривши їх наданими доказами, судом встановлено, що 30.05.1998 року між сторонами було укладено шлюб, який зареєстровано Косяківською сільською радою Таращанського району Київської області, актовий запис №4.

Від даного шлюбу сторони мають малолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спору щодо її місця проживання сторони не мають.

Причиною розірвання шлюбу є те, що кожен з них має протилежні погляди на сімейне життя внаслідок чого у них зникла взаємоповага, що призвело до виникнення сварок та суперечок. Несумісність поглядів на життя, а також їх характерів створюють неможливість проживання їх однією сім'єю. З листопада місяця 2018 року сімейно-шлюбні відносини сторони припинили. Спільного бюджету не ведуть з початку 2018 року. Їх шлюб носить лише формальний характер. Позивач на розірванні шлюбу наполягає. Вважає, що збереження шлюбу і подальше спільне проживання є неможливим.

Відповідач проти розірвання шлюбу не заперечує. Спору щодо місця проживання дитини сторони не мають.

Указані обставини встановлено з матеріалів справи, вивчених в судовому засіданні.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

З'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини подання позову про розірвання шлюбу, взявши до уваги обставини життя подружжя, наведені в позовній заяві, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам одного з подружжя.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

На підставі ч. 1 ст. 142 ЦПК України, оскільки позовні вимоги визнані відповідачем до початку розгляду справи по суті, то позивачу з державного бюджету підлягає поверненню 50 відсотків суми сплаченого судового збору, у розмірі 352,40 грн.

Решту сплаченого судового збору за бажанням позивача суд залишає за ним.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 19, 81, 142, 200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 352, 354-355 ЦПК України, ст.ст. 21, 24, 56, 104, 105, 110-113 СК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 30.05.1998 року Косяківською сільською радою Таращанського району Київської області, актовий запис №4 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище - «ОСОБА_2».

Малолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, залишити проживати з матір'ю - ОСОБА_2.

Зобов'язати Управління Державної казначейської служби у Таращанському районі Київської області, , місцезнаходження: вул. Шевченка, 28, м. Тараща Київської області, повернути ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 відсотків суми сплаченого у ГУ Ощадбанку по м. Києву та області, згідно квитанції №74 від 18.12.2018, судового збору, у розмірі 352,40 грн..

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Головуючий:В. І. Зінкін