Справа № 754/1850/19
У Х В А Л А

Іменем України

12 лютого 2019 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою судді Київського апеляційного суду від 01.02.2019 року відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦПК України, ст. 12 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» визначена підсудність матеріалів цивільного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу, Деснянському районному суду м. Києва.

06.02.2019 року вищевказана позовна заява надійшла в провадження Деснянського районного суду міста Києва.

Вбачається, що подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України.

Так, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно Закону України «Про судовий збір» (розміри ставок судового збору з 01.01.2019 року) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір, що становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.).

Втім, до матеріалів поданої позовної заяви позивачем чи його представником не долучено оригіналу квитанції про сплату судового збору за розгляд справи в Деснянському районному суді м. Києва на суму 768,40 грн., що на думку суду унеможливлює прийняття позову та відкриття провадження у справі.

Вирішуючи клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, судом враховано, що відповідно до ст.136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, або позивачами є військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізовано суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що відповідно єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Скрутне матеріальне становище - це умови існування фізичної особи, які проявляються перш за все при відсутності грошових коштів та інших майнових засобів, що необхідні для задоволення потреб фізичної особи на придбання речей першої необхідності (продуктів харчування, медичних ліків, житла, одягу тощо). Незадовільний матеріальний стан може залежати і від відсутності у особи нерухомості, депозитів, акцій, активів у фінансових установах, виплат соціальної допомоги, тощо.

Так, у рішенні «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року (заява № 28249/95) ЄСПЛ зазначено, що сплата судового збору не обмежує права заявників на доступ до правосуддя та для гарантування справедливого балансу, сторони повинні довести свою погану фінансову ситуацію.

Суду не зрозуміло якими саме документами, долученими до матеріалів позову позивач намагається довести своє скрутне матеріальне становище, що не дозволяє йому сплатити судовий збір у встановленому розмірі, адже з долучених копій свідоцтв про народження дітей лише вбачається факт його батьківства, жодних інших документів, не надано, а тому клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, а позивачу - надати строк для усунення її недоліків шляхом сплати судового збору у розмірі 768,40 грн. за наступними реквізитами:

?Отримувач коштів - УК у Десн.р-ні/Деснян.р-н;

?Код отримувача - (код за ЄДРПОУ) 37984978;

?Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП);

?Код банку отримувача - (МФО) 899998;

?Рахунок отримувача - 6004;

?Код класифікації доходів бюджету - 22030101 та надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору, чи матеріалів, що свідчать про звільнення від сплати судового збору.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 136, 175, 177, 259-261 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви, а саме виконати вимоги ч.4 ст. 177 ЦПК України, тобто подати до суду докази сплати судового збору - оригінал квитанції про сплату судового збору за розгляд справи в Деснянському районному суді м. Києва або матеріали, що свідчать про звільнення від сплати судового збору в строк, який не може перевищувати п'яти днів з дня вручення даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у зазначений вище строк заява буде вважатися неподаною та повернута, що не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.Г. Таран