Провадження № 2-з/761/331/2019
У Х В А Л А

Іменем України

07 червня 2019 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:

головуючого: судді - Притула Н.Г.,

при секретарі: Смігунову В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бориско Ольга Олексіївна про визнання недійсним договору дарування, скасування запису про державну реєстрацію права власності на майно.

В своїх вимогах позивач просить: визнати недійсним договір дарування квартири АДРЕСА_1 , укладений 23.11.2017 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бориско О.О. та зареєстрованого в реєстрі за № 9819; скасувати запис №23540731 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про проведену державну реєстрацію права власності за відповідачем на квартиру АДРЕСА_1 , здійснену напідставі Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 38315654 від 23.11.2017 року, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бориско О.О.

При цьому, 28.05.2019 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшла заява від представника відповідача про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову, в якій заявник просить застосувати заходи зустрічного забезпечення, шляхом внесення позивачем на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі -2 506 310,00 грн.

Свою заяву заявник обґрунтовує тим, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 18.04.2019 року було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 . При цьому, посилаючись на п.2 ч. 3 ст. 154 ЦПК України, заявник вважає, що в даному випадку буде за доцільне застосувати заходи зустрічного забезпечення, так як існує загроза, що позивач не матиме можливості відшкодувати відповідачу збитки, завдані йому забезпеченням позову, у разі відмови судом у задоволенні позовних вимог у даній справі. Крім того, заявник зазначає, що в даному випадку майновий стан позивача погіршується, так як останній вживає дії щодо продажу власного майна, зокрема, машиномісця.

Сторони в судове засідання не зявились.

Згідно з ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Аналіз вищенаведених норм права дає підстави для висновку, що за відсутності обставин, які є обов`язковою умовою застосування зустрічного забезпечення, таке забезпечення є правом, а не обов`язком суду. Це питання віднесено на розсуд суду і застосовується у разі наявних до того обґрунтованих сумнівів щодо безперешкодного можливого відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Отже питання щодо зустрічного забезпечення є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку з забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник в порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом і не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.

Так, представник відповідача просить суд вжити заходи щодо зустрічного забезпечення, шляхом внесення позивачем на депозитний рахунок Шевченківського районного суду м. Києва грошових коштів в розмірі 2506310,00 грн., посилаючись на майновий стан сторони, який не надасть згодом позивачу відшкодувати можливі збитки відповідачу, нанесені вказаним забезпеченням позову.

Проте, як вбачається із наданих матеріалів справи заявник не надав суду належні та допустимі докази на підтвердження зазначених обставин, щодо погіршення майнового стану позивача, оскільки з наданого витягу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, суд не має можливості встановити його дійсне матеріальне становище. Крім того, суд не може взяти до уваги посилання відповідача щодо відчуження машиномісця позивачем, як доказ того, що такі дії можуть ускладнити та зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідачу, адже суду не відомо про наявність у позивача іншого майна та його вартість.

При цьому, представником відповідача не надано суду доказів на підтвердження розміру збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову, а також не надано належних доказів на підтвердження їх можливого існування.

Таким чином, враховуючи предмет та підстави даного позову, з огляду на обраний вид забезпечення позову, який не впливає на матеріальний стан відповідача, як власника майна, та не призводить до понесення додаткових витрат внаслідок його застосування, враховуючи відсутність доказів завдання відповідачу збитків внаслідок накладення арешту на спірну квартиру, а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача - ОСОБА_2 про застосування заходів зустрічного забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 81, 154 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову - відхилити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд міста Києва.

Суддя: Н.Г.Притула