441/953/19 2/441/559/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.09.2019 Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді - Яворської Н.І.,

за участю секретаря - Цап І.М.,

позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Городок Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дубаневицької сільської ради Городоцького району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

позивач 27.05.2019 звернувся до суду із позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка ОСОБА_2 , про що складено відповідний актовий запис № 11, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 22.11.2012 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Городоцького районного управління юстиції Львівської області.

Вказував, що після смерті ОСОБА_2 , відкрилась спадщина за заповітом, який вона склала 14.12.2004 на його користь. У спадкове майно входить житловий будинок АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 0.7963 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Зазначав, що не скористався у встановлений законом строк, своїм правом звернення до нотаріуса через те, що не знав про наявність заповіту на все майно. Звернувшись до приватного нотаріуса з приводу прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_2 , йому було відмовлено в оформленні спадкових прав у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Просив суд ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном на три місяці.

Ухвалою Городоцького районного суду Львівської області від 30.05.2019 відкрито провадження у справі.

Позивач ОСОБА_1 в суді пояснив, що до дня смерті тітки проживав разом з нею в будинку АДРЕСА_1 , доглядав за будинком, обробляв земельну ділянку, про наявність заповіту не знав. Просив суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, оскільки не знав про наявність вказаного заповіту.

Представник відповідача - Дубаневицької сільської ради Городоцького району Львівської області в судове засідання не з`явився, проте 03.09.2019 сільський голова подав листа, у якому просив суд справу слухати у відсутності представника сільської ради (а.с.33)

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Заслухавши позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 належав на праві приватної власності житловий будинок по АДРЕСА_1 , а також земельна ділянка площею 0.7963 га, яка розташована на території Дубаневицької сільської ради для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на підставі розпорядження голови Городоцької райдержадміністрації від 01.10.2001 № 659, що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю, виданого спадкодавцю ІНФОРМАЦІЯ_3 . Акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 314 (а.с.10).

Спадкодавець ОСОБА_2 (тітка позивача) померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 від 22.11.2012 (а.с.7)

Із копії заповіту посвідченого секретарем Дубаневицької сільської ради Іванчук Л.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 55 від 14.12.2004 (а.с.6) вбачається, що ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповіла все належне їй майно позивачу ОСОБА_1 Заповіт не змінювався і не скасовувався.

Згідно копії Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 54397070 від 07.12.2018 спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 не заведено, що також підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 05.06.2019 № 56426010 (а.с.5,24)

Відповідно до копій довідок виданих виконкомом Дубаневицької сільської ради № 491 та № 493 від 28.09.2018 (а.с.8-9) ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 була зареєстрована та постійно проживала в АДРЕСА_1 до дня смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ). В даному будинку на день смерті зареєстрованих осіб не було. На день смерті разом з ОСОБА_2 проживав без реєстрації ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5

ОСОБА_1 не звернувся своєчасно у строк, встановлений ст.1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , оскільки не знав про наявність заповіту на майно, крім того мав проблеми зі здоров`ям (а.с.27)

Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частина 1 ст. 1269 ЦК України встановлює, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вказано у постанові ВС/КЦС (справа № 565/1145/17 від 26.06.19) поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Як вбачається із матеріалів справи, спадщина після смерті ОСОБА_2 , відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_2 Таким чином строк для прийняття спадщини, встановлений ст.1270 ЦК України, закінчився 20.06.2005.

Листом приватного нотаріуса Городоцького районного нотаріального округу Львівської області Мухою М.Т. від 08.10.2018 № 302/01-16 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском встановленого законодавством строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.4)

З огляду на вищенаведене, суд визнає поважною причину пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , оскільки він не знав про заповіт та перебував на лікуванні, що підтверджено документами.

За наведеного, суд приходить до висновку про необхідність визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його тітки.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вирішуючи питання судового збору залишає такий за позивачем.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 81,89, 141, 263, 264, 265, 354 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , жителю АДРЕСА_2 ) додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у три місяці, з дня вступу рішення в законну силу.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено «17» вересня 2019 року.

СуддяН. І. Яворська