Провадження № 2/234/2890/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2019 року м. Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області

у складі: головуючого судді Чернобай А.О.,

секретаря судового засідання Ястребов А.О.,

справа №234/11235/19

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини, -

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

26.06.2019 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачка є донькою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті залишилось спадкове майно квартира АДРЕСА_1 . Мати та батько позивачки жили разом протягом всього життя, тобто батько прийняв спадщину автоматично. В червні 2019 року вони звернулися до нотаріальної контори та позивачці стало відомо, що за життя, а саме у 2015 році ОСОБА_4 склала заповіт, яким все своє майно заповідала позивачці. Після смерті матері відкрилась спадщина у вигляді квартири. 11.06.2019 року позивачка звернулася до нотаріальної контори з метою оформлення спадщини після смерті матері, але їй було відмовлено у вчинені нотаріальної дії та винесено постанову від 11.06.2019 року, оскільки нею був пропущений строк для прийняття спадщини. Батько позивачки, ОСОБА_3 спадщину після смерті дружини не приймав. Позивач вважає, що вона пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки на час відкриття спадщини взагалі не знала, що існує заповіт відносно неї. Просить суд винести рішення, яким визначити їй додатковий строк шість місяців для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_4 .

Позивачка та її представник ОСОБА_2 у судове засідання не з`явились, через канцелярію суду надали заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали та просили задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав заяву, в якій просив справу слухати за його відсутності. Позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, слідує, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно копії свідоцтва про смерть, виданого Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області серії НОМЕР_1 ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Краматорськ (а.с. 11).

Згідно копії свідоцтва про народження вбачається, що ОСОБА_5 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 та її матір`ю є ОСОБА_4 . (а.с. 9).

12.09.2016 року позивачка зареєструвала шлюб зі ОСОБА_6 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, та після укладення шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_7 » (а.с. 10).

Матеріалами справи доведено, що позивачка ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно заповіту посвідченого державним нотаріусом Полянських В.В. 17.12.2015 року, ОСОБА_4 призначила спадкоємцем квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_8 (а.с. 12).

Згідно даних інформаційної довідки зі спадкового реєстру заповіт зареєстрований у спадковому реєстрі за №58381244 та станом на 27.11.2018 року не скасований (а.с. 8).

Згідно даних інформаційної довідки зі спадкового реєстру після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтв про право на спадщину не видавалось.

Позивачка зверталася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом, однак Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 11.06.2019 року нотаріусом Першої краматорської державної нотаріальної контори Уваровою Г.І. відмовлено позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з тим, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини (а.с. 13).

Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що свідоцтв про право на спадщину до майна померлої ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 не видавалось.

Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Таким чином, ОСОБА_1 відповідно до ст. 1235 ЦК України є спадкоємцем після померлої ОСОБА_4 .

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270, 1272 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до ч. 1 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що спадкоємець своєчасно спадщину не прийняв через те, що їй було невідомо про те, що мати склала заповіт, яким заповідала їй своє майно.

Фактично, як встановлено в судовому засіданні, з моменту смерті матері, до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини за законом звернулися дві особи дочка та чоловік, але тільки після цього дізнались про наявність заповіту. Жодна особа, відповідно до наданих доказів, окрім позивача не претендує на прийняття спадщини за законом, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може.

Суд також враховує той факт, що відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов`язки, передбачені ст.ст.65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов`язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності.

При цьому ст. 64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною.

Таким чином, суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а позивач в інший спосіб захистити своє право не може ніж звернутися до суду, то позовні вимоги підлягають задоволенню з визначенням двомісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Такого висновку суд дійшов і враховуючи правову позицію, яку висловив Верховний Суд України в постанові від 26 вересня 2012 року по справі № 6-85цс12 за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом касаційної інстанції норм частини 3 ст. 1272 ЦК України, згідно якої право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила частини 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення частини 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Суд вважає, що викладені у позові обставини доведені належними доказами, а тому приходить до висновку, що встановлений строк на прийняття спадщини пропущений позивачем з поважної причини.

За таких обставин, слід визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини строком на два місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст.ст. 12-13, 76 -79, 81,141, 259, 263 265, 280 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк два місяці для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк для прийняття спадщини починається з моменту набрання рішенням законної чинності.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справим, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційнв скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України апеляційна скарга подається до Донецького Апеляційного суду через Краматорський міський суд.

Суддя:

Рішення ухвалене й надруковано у нарадчій кімнаті у єдиному екземплярі

Суддя: