провадження № 2/752/2622/19
УХВАЛА

05.06.2019 року Голосцївський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Чередніченко Н.П

з участю секретаря судового засдіання Шевчук М.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві повторне клопотання представника відповідача про витребування зразків підписів та почерку у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Соколов Олександр Євгенович про визнання іпотечного договору недійсним, -

встановив:

в провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Соколов Олександр Євгенович про визнання іпотечного договору недійсним.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 29.10.2018 року, у справі відкрито провадження та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

14.01.2019, 13.02.2019 підготовчі судові засідання не відбулись та в матеріалах справи містяться письмові клопотання сторони відповідача про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 13.02.2019 року, у справі закінчено підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 02.04.2019 року, в клопотанні представника відповідача про витребування зразків підписів у даній цивільній було відмовлено.

08.05.2019 року до суду надійшло повторне клопотання відповідача ОСОБА_2 - адвоката Дмитрасевич Р.В. про витребування у позивача, як законного опікуна ОСОБА_3 вільних зразків її почерк та підпису. Клопотання обґрунтовано тим, що відповідач 02.04.2019 року звернувся із власної ініціативи до Київського НДУКЦ МВС України із заявою про проведення почеркознавчої експертизи з метою встановлення чи виконано підписи в іпотечному договорі № 299 від 03.03.2012 року ОСОБА_3 Для проведення експертизи на клопотання експерта № 8-4/499 від 05.04.2019 року, - необхідні зразки підписів та почерку останньої, однак, відповідач їх отримати самостійно не може, в зв`язку з чим, представник відповідача звернулась в суд з даним клопотанням повторно та просить суд постановити ухвалу, якою витребувати у позивача підписи ОСОБА_3

В судовому засіданні представник відповідача клопотання підтримала та просила суд його задовольнити з викладених в ньому підстав.

Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання вказуючи на зловживання стороною відповідача своїми правами, оскільки, аналогічне клопотання судом вже було вирішене.

Третя особа в судове засідання не з`явився. Судом про розгляд справи повідомлявся належним чином. З будь-якими клопотаннями до суду не звертався, в зВ`язку з чим суд вважає за можливе розглянути клопотання без його участі.

Суд, вислухавши сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що клопотання слід залишити без розгляду за наступних підстав.

У справі відкрито провадження 29.10.2018 року, копію ухвали про відкриття провадження та копію позовної заяви із додатками сторона відповідача отримала 21.11.2018 року. Однак, до цього часу стороною відповідача не було подано суду відзив на позов із належним обґрунтуванням заперечень позовних вимог, а подано клопотання про застосування строків позовної давності до позовних вимог.

Крім того, стороною відповідача було подане клопотання про витребування зразків підписів особи, яка визнана у встановленому законом порядку недієздатною.

Зазначене клопотання у встановленому законом порядку було розглянуто в судовому засіданні за участі представника відповідача, вирішено судом та ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 02.04.2019 року, в клопотанні представника відповідача про витребування зразків підписів у цивільній справі було відмовлено.

Одночасно, у цій ухвалі суд звернув увагу сторони відповідача на те, що зазначене клопотання не містить обґрунтувань, які свідчать про необхідність витребування судом зразків підписів особи, яка визнана в установленому законом порядку недієздатною, а також на те, що позивач вправі відмовитись надати суду експериментальні зразки, а суд, в свою чергу, не може примусити позивача надавати ці зразки, та лише в силу ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Крім того, в обґрунтування відмови в задоволенні клопотання судом було зазначено, що стороною відповідача не надано доказів про те, що експертом прийнято до провадження та проводиться почеркознавча експертиза за заявою відповідача, а також експерту для проведення експертизи потрібні зразки підписів ОСОБА_3

В обґрунтування повторного клопотання сторона відповідача надала суду копію своєї заяви Київського НДЕКЦ МВС України від 02.04.2019 року та копію клопотання експерта КНДЕКЦ № 8-4/499 від 05.04.2019 року про витребування зразків підпису та почерку недієздатної особи, зазначивши, що на час його подання наявні нові обставини, які суттєво можуть вплинути на вирішення повторного клопотання.

Однак, суд звертає увагу на те, що в ході розгляду клопотання відповідача в судовому засіданні 02.04.2019 року, яке відбулось із 16.04 год. по 16-15 год., - представник відповідача був присутній особисто та вже після розгляду судом клопотання, 11.04.2019 надав суду клопотання експерта від 05.04.2019 року про необхідність надання зразків підписів та почерку.

У відповідності до ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

У відповідності до ч. 2 ст. 83 ЦПК України, відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Згідно із ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно до ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Пунктом 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» вказано на те, що строки, встановлені ЦПК України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів.

У відповідності до ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до ст. 222 ЦПК України, головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Згідно зі ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд, при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суду своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Суд вважає за необхідне зазначити про те, що справа перебуває на розгляді в суді із жовтня 2018 року, підготовче судове засідання у справі закінчене та справа вже розглядається по суті спору, будь-яких перешкод у здійсненні своїх процесуальних прав стороні відповідача в ході розгляду справи ніхто не чинив, судом було розглянуто клопотання сторони відповідача з урахуванням наданих доказів, між тим поважність причин не подання вчасно належних та достатніх доказів на його обґрунтування з боку сторони відповідача суду не надано.

Крім того, суд враховує, що стороною відповідача відзив на позов у встановлені законом строки не подано, в повторному клопотанні не наведено нові підстави та обґрунтування необхідності відібрання зразків підписів та почерку особи, яка визнана недієздатною.

Враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, зважаючи на процесуальну поведінку сторони відповідача, та на те, що сторона відповідача мала можливість заявити відповідні клопотання та надати всі належні докази до початку розгляду справи по суті, а також до розгляду першого клопотання про витребування доказів, суд вважає, що сторона відповідача своїми діями не дає можливим вирішити справу у встановлений законом строк, зловживає своїми процесуальними правами шляхом затягування процесу.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги розумні строки розгляду справ, суд розцінює подання стороною відповідача повторного клопотання про витрубування зразків підписів та почерку, як зловживання процесуальними правами, а тому вважає, що повторне клопотання слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 13, 43, 44, 84, 91-93, 120, 141, 209-210, 258, 260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

повторне клопотання представника відповідача про витребування зразків підписів та почерку у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Соколов Олександр Євгенович про визнання іпотечного договору недійсним, - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Чередніченко