Справа № 550/1478/18
Провадження № 2/550/64/19
07 лютого 2019 року смт Чутове
Чутівський районний суд Полтавської області
в складі: головуючого судді - Михайлюк О.І.,
за участю секретаря судового засідання - Шукевич Н.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданнів залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2, в якому просила розірвати шлюб між нею, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, укладений 03.02.1979 року ОСОБА_3 сільською радою Чутівського району Полтавської області, актовий запис №04. Після розірвання шлюбу просила залишити шлюбне прізвище «Кулинич», судові витрати - стягнути з відповідача.
В обґрунтування позову позивач посилалася на те, що 03.02.1979 року між нею та відповідачем ОСОБА_3 сільською радою Чутівського району Полтавської області було зареєстровано шлюб, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис №04, прізвище після одруження позивача «Кулинич».
З відповідачем позивач проживають окремо з 1985 року. Причиною розпаду сімї стало те, що останні мають різні характери та погляди на вирішення сімейних проблем. Вони віддалилися і перестали розуміти один одного. Було прийнято рішення проживати окремо. Позивач та відповідач не намагалися відновити їхню сімю і остання розпалася остаточно, а їх спільне проживання є неможливим та суперечить їхнім інтересам.
На даний момент між ними спільного господарства не ведеться, кожен живе своїм життям та за глибоким переконанням позивача подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає. Остання переконана, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе і суперечитиме інтересам кожного із них.
Від даного шлюбу у них немає спільних дітей. Спору про поділ майна у них немає. Тому фактичним мотивом (причиною) розірвання шлюбу між ними є розбіжність життєвих поглядів, відмінність характерів, небажання відповідача зберегти сімю тощо.
Позивач в судове засідання не зявилася, про час та місце розгляду справи належним чином була повідомлена, через канцелярію суду подала заяву, в якій просила справу розглянути без її участі та зазначила, що позов підтримує в повному обсязі і просить його задовольнити. В разі неявки відповідача в судове засідання не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи належним чином був повідомлений, про причини неявки суд не повідомив.
З огляду на неявку в судове засідання відповідача, який належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи, а також згоду позивача на проведення заочного розгляду справи, суд ухвалює рішення при заочному розгляді, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Фіксація судового розгляду справи технічними засобами не проводилась, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне.
03.02.1979 року між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, 03.02.1979 року був укладений шлюб, зареєстрований ОСОБА_3 сільською радою Чутівського району Полтавської області, актовий запис №04, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії І-КЕ № 076168, виданим 30.04.2002 року(повторно) (а.с. 6-9).
Відповідно до ст.ст. 110-112 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно зі ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до ст. 109 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.
Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Суд зазначає, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Суд, зясувавши позицію сторін та дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим. Спір щодо поділу майна відсутній.
Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України у разі задоволення позову судові витрати покладаються на відповідача.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 2, 10, 12, 13, 19, 76-81, 89, 128,247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-284, 352, 354 ЦПК України суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 03.02.1979 р. ОСОБА_3 сільською радою Чутівського району Полтавської області (актовий запис № 04) між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.
Прізвище після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити шлюбне «Кулинич».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони:

Позивач ОСОБА_1, 03.09.1950р.н., зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1, паспорт серії КН №737587, виданий Чутівським РВ УМВС України в Полтавській області 08.10.1998р.;

Відповідач ОСОБА_2, 10.06.1950р.н., вул. Шкільна, с. Филенкове, Чутівський район Полтавської області.

Суддя О. І. Михайлюк