Ухвала

10 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 619/3219/18

провадження № 61-16349ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ступак О. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 21 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 про вселення,

ВСТАНОВИВ:

30 серпня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Харківського апеляційного суду від 21 березня 2019 року .

Згідно з частиною першою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, визначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Касаційна скарга подана заявником з пропуском строку на касаційне оскарження судового рішення, оскільки повний текст постанови апеляційного суду складений 22 березня 2019 року, а касаційна скарга відправлена до суду 30 серпня 2019 року.

У клопотанні ОСОБА_1 просить поновити строк на касаційне оскарження, посилаючись на те, що повний текст оскарженої постанови суду апеляційної вона не отримувала. При цьому зазначено, що з кінця 2018 року вона виїжджала на заробітки. 28 серпня 2019 року повернувшись із заробітків вона виявила, що у квартирі, в якій вона мешкає, вхідні двері зламані та змінено вхідний замок. Звернувшись за допомогою юриста, вона дізналася, що 21 березня 2019 року Харківським апеляційними судом ухвалено постанову про вселення ОСОБА_2 до квартири. Зі змістом оскаржуваної постанови апеляційного суду вона ознайомилася на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень. Доказів перебування за кордоном заявником не надано.

Розглядаючи клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, Верховний Суд виходить з наступного.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Посилання заявника на те, що копію повного тексту постанови апеляційного суду у цій справі вона не отримувала, Верховний Суд не може визнати поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження тривалістю більше, ніж на 5 місяці з таких підстав.

Зі змісту оскаржуваної постанови Харківського апеляційного суду від 21 березня 2019 року вбачається, що сторони справи у судове засідання не з`явилися, проте належним чином повідомлялися про дату, час і місце розгляду справи.

Як вбачається із інформації на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень, оскаржувана постанова Харківського апеляційного суду від 21 березня 2019 року зареєстрована 25 березня 2019 року, а 26 березня 2019 року вона була оприлюднена.

У своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, з 26 березня 2019 року ОСОБА_1 мала можливість ознайомитись із оскаржуваним судовим рішенням апеляційного суду.

Верховному Суду не надано логічного та зрозумілого пояснення тому, що перешкоджало заявнику ознайомлюватись із оскаржуваним судовим рішенням суду апеляційної інстанції та подати належно оформлену касаційну скаргу протягом 30 днів з дня отримання повного тексту цього рішення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі № 3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що наведені ОСОБА_1 у клопотанні причини пропуску строку на касаційне оскарження не можна визнати поважними, а тому касаційну скаргу у відповідності до положень частини третьої статті 393 ЦПК України необхідно залишити без руху та надати заявнику строк для подання нового клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із наведенням інших підстав для його поновлення.

Керуючись статтями 127, 390, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 11 жовтня 2019 року, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Якщо заяву про поновлення строку касаційного оскарження не буде подано особою в зазначений строк у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Ступак