Ухвала

Іменем України

12 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 643/9245/18

провадження № 61-16732ск19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Жданової В. С. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Кузнєцова В. О.

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 24 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 , яка діє від імені і в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , до ОСОБА_1 про встановлення факту батьківства та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В :

У липні 2018 року ОСОБА_2 , яка діє від імені і в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 про встановлення факту батьківства та визнання права власності.

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 15 березня 2019 року позов ОСОБА_2 , яка діє від імені і в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,задоволено частково.

Встановлено факт батьківства, а саме, що ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про смерть від 18 червня 2018 року серія НОМЕР_1 ) є рідним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Внесено зміни до актового запису № 3270 від 30 серпня 2006 року в Книзі реєстрації народжень міського відділу реєстрації актів цивільного стану № 3 Харківського обласного управління юстиції про народження дитини ОСОБА_3 , уродженця м. Харкова, а саме в графі «батько» вказати « ОСОБА_4 , громадянин України».

У задоволенні іншої частини позову ОСОБА_2 , яка діє від імені і в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , відмовлено.

ОСОБА_1 оскаржив рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 24 липня 2019 року у справі призначено молекулярно-генетичну експертизу, на час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду касаційної інстанції із касаційною скаргою на ухвалу Харківського апеляційного суду від 24 липня 2019 року, у якій, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, просить скасувати оскаржувану ухвалу.

В обґрунтування касаційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що призначення молекулярно-генетичної експертизи є некоректним по відношенню до його батьків, а також вказує на порушення судом першої інстанції правил територіальної підсудності, на що не звернув уваги апеляційний суд.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до частини першої та другої статті 406 ЦПК України ухвали судів першої та апеляційної інстанцій можуть бути оскаржені в касаційному порядку у випадках, передбачених пунктами 2, 3 частини першої статті 389 цього Кодексу.

Пунктами 2, 3 частини першої статті 389 ЦПК України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6-8, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку; ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Системний аналіз положень статей 353 та 389 ЦПК України виключає їх розширене тлумачення, з огляду на що касаційному оскарженню підлягають лише такі судові рішення, що включені до певного переліку.

За таких обставин ухвала апеляційного суду в частині призначення експертизи не входить до переліку ухвал, які можуть бути оскаржені в касаційному порядку, тому перегляду не підлягає.

Касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 24 липня 2019 року, здана до поштового відділення зв`язку 05 вересня 2019 року, про свідчить відбиток поштового штемпеля на конверті, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, встановленого частиною першою статті 390 ЦПК України

У клопотанні, доданому до касаційної скарги ОСОБА_1 просить поновити строк на касаційне оскарження ухвали Харківського апеляційного суду від 24 липня 2019 року, посилаючись на те, що оскаржувану ухвалу ним отримано 12 серпня 2019 року, на підтвердження чого надає конверт поштового відправлення.

Частиною другою статті 390 ЦПК України передбачено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин, оскільки без своєчасного отримання копії оскаржуваного судового рішення заявник позбавлений можливості як визначення необхідності подання касаційної скарги, так і її мотивування, що є обов`язковим елементом касаційної скарги згідно з вимогами статті 392 ЦПК України, він підлягає поновленню в частині оскарження ухвали Харківського апеляційного суду від 24 липня 2019 року щодо зупинення провадження у справі.

Що стосується касаційного оскарження ухвали апеляційного суду щодо зупинення провадження у справі, то колегія вважає, що в цій частині відсутні підстави для відкриття касаційного провадження з огляду на таке.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Таким чином, суд апеляційної інстанції, вірно застосувавши положення статті 252 ЦПК України, з дотриманням норм процесуального права, обґрунтовано виходив із необхідності зупинення провадження у справі на час проведення експертизи.

Колегія відхиляє аргументи касаційної скарги про те, що апеляційний суд не врахував той факт, що місцевим судом відкрито провадження у даній справі з порушенням правил територіальної підсудності, оскільки це не впливає на правильність оскаржуваної ухвали в частині зупинення провадження у справі.

З огляду на викладене, правильне застосовування судом апеляційної інстанції норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а касаційна скарга на оскаржуване рішення апеляційного суду є необґрунтованою.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Керуючись статтею 390, пунктом 5 частини другої, пунктом 2 частини четвертої, частинами п`ятою та шостою статті 394 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити частково.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження ухвали Харківського апеляційного суду від 24 липня 2019 року в частині зупинення провадження у справі.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 24 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 , яка діє від імені і в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , до ОСОБА_1 про встановлення факту батьківства та визнання права власності відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:В. С. Жданова
В. М. Ігнатенко
В. О. Кузнєцов