Ухвала

17 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 480/1521/17

провадження № 61-16701ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Грушицького А. І., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Миколаївського районного суду Миколаївської області від 20 травня 2019 року та постанову Миколаївського апеляційного суду від 24 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської районної державної адміністрації Миколаївської області та Безводненської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про визнання права на земельну частку (пай),

ВСТАНОВИВ:

06 вересня 2019 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Миколаївського районного суду Миколаївської області від 20 травня 2019 року та постанову Миколаївського апеляційного суду від 24 липня 2019 року в указаній вище справі.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з частиною першої статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки копію оскаржуваної постанови Миколаївського апеляційного суду від 24 липня 2019 року отримано 03 серпня 2019 року.

При цьому, до зазначеного клопотання жодних доказів на підтвердження поважності пропуску не надано.

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень оскаржувану постанову Миколаївського апеляційного суду прийнято 24 липня 2019 року, повний текст складено 24 липня 2019 року, оприлюднено 26 липня 2019 року.

Враховуючи викладене касаційну скаргу ОСОБА_1 подано з пропуском строку на касаційне оскарження.

При цьому, слід зазначити, що навіть якщо строк на касаційне оскарження рахувати з 03 серпня 2019 року, касаційна скарга ОСОБА_1 подано теж з пропуском строку на касаційне оскарження.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, та може призвести до порушення прав іншої сторони процесу.

У справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сама концепція «поважних причин» не є чіткою, тому для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

У зв`язку з наведеним вище, заявнику слід направити на адресу суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із наведеними причинами пропуску такого строку та доказами на їх підтвердження в оригіналах чи належним чином завірені їх копії, з приводу недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень, або навести інші підстави з відповідними доказами.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга підлягає залишенню без руху і протягом десяти днів з дня отримання ухвали заявник має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку, навівши інші поважні причини для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено, зокрема, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності.

У касаційній скарзі не вказано адресу електронної пошти ОСОБА_1 та не зазначено про її відсутність.

Враховуючи наведене, заявнику необхідно надати до суду уточнену редакцію касаційної скарги з доданими до неї матеріалами відповідно до кількості учасників справи, в якій вказати адресу електронної пошти, за наявності - ОСОБА_1 .

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення цих недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Миколаївського районного суду Миколаївської області від 20 травня 2019 року та постанову Миколаївського апеляційного суду від 24 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської районної державної адміністрації Миколаївської області та Безводненської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про визнання права на земельну частку (пай) залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк - десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. І. Грушицький