КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 вересня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Рубан С.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 08 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом виселення, вселення в жиле приміщення, стягнення збитків та моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 08 квітня 2019 року зупинено провадження по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом виселення, вселення в жиле приміщення, стягнення збитків та моральної шкоди.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить висновку, що клопотання про відстрочення сплати судового збору підлягає залишенню без задоволення, а апеляційна скарга - без руху з огляду на наступне.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить відстрочити сплату судового збору, однак жодних доказів на підтвердження факту відсутності достатньої кількості коштів для сплати судового збору скаржником не додано.

Згідно ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів:

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

Г) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Враховуючи вищевикладене відсутні підстави для відстрочення сплати скаржником судового збору.

Таким чином, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги належить відмовити.

Відповідно до вимог п. 9 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою судовий збір справляється за ставкою - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2019 року становить 1921 грн.

Таким чином, розмір судового збору за подання до суду апеляційної скарги становить 384 грн. 20 коп. (1 921 грн. х 0,2)

Враховуючи вищезазначене, вказаний недолік підлягає усуненню шляхом сплати судового збору в розмірі 384 грн. 20 коп. на належний розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача 0024

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Відповідно до п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», із змінами і доповненнями, внесеними Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 25.09.2015 року, суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами).

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути доказом сплати судового збору.

Тобто, скаржнику необхідно надати оригінал квитанції про сплату вказаних коштів.

Згідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Положенням ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст. ст. 185, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 08 квітня 2019 року - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 08 квітня 2019 року - залишити без руху.

Надати строк для усунення виявлених в ній недоліків щодо сплати судового збору протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений судом термін недоліків апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Суддя Рубан С.М.