Справа № 202/2217/19
Провадження № 2/202/1450/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 серпня 2019 року місто Дніпро

Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська в складі головуючого судді Марченко Н.Ю. за участю секретаря судового засідання Дівіндір Н.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Дніпровська районна державна нотаріальна контора, про визначення часток співвласників у праві спільної сумісної власності, припинення права спільної сумісної власності, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просить визначити частки у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 між ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , визначивши, що розмір частки ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_1 становить по 1/5 частки у кожного.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з 22 червня 1999 року ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3, ОСОБА_4 на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1 житловою площею 44,1 кв.м., загальною площею 62,8 кв.м.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , яким за життя був складений заповіт, посвідчений 18 серпня 2010 року приватним нотаріусом Дніпропетровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Руденко В.А., відповідно до якого належну йому 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 він заповів своїй дочці ОСОБА_1 .

Однак державним нотаріусом Дніпровської районної державної нотаріальної контори відмовлено у видачі їй свідоцтва про право на спадщину, оскільки не визначені частки співвласників у праві спільної сумісної власності на квартиру.

Ухвалою Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 10 квітня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 6 серпня 2019 року справу призначено до судового розгляду.

В судове засідання позивач та її представник не з`явилися, представник позивача надала заяву про розгляд справи в її відсутність, в якій позов підтримала.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в судове засідання також не з`явилися, кожен окремо надали заяви, в яких позов визнали та просили розглянути справу в їх відсутність.

Третя особа - Дніпровська районна державна нотаріальна контора явку свого представника в судове засідання не забезпечила, надала заяву про розгляд справи без участі її представника.

Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав:

Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 22 червня 1999 року, виданого виконавчим комітетом міської ради народних депутатів м. Дніпропетровська, ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 належить на праві спільної сумісної власності квартира АДРЕСА_1 загальною площею 62,8 кв.м.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 помер.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема копії спадкової справи № 431/2014, яка була заведена після смерті ОСОБА_5 , спадщину, що відкрилася після його смерті, прийняли дружина ОСОБА_2 та дочка ОСОБА_1 .

Так, за життя, 18 серпня 2010 року, ОСОБА_5 був складений заповіт, відповідно до якого належну йому 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 він заповіт своїй дочці ОСОБА_1 , а всі інші майно - дружині ОСОБА_2

Постановою державного нотаріуса Дніпровської районної державної нотаріальної контори від 16 березня 2019 року ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/5 частину вищевказаної квартири з тих підстав, що квартира перебуває у спільній сумісній власності.

Відповідно до статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом.

Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.

Згідно з частиною 1 статті 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Статтею 370 ЦК України передбачено, що співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності.

У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Відповідно до статті 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом.

У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення.

У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється.

Таким чином, сторони є учасниками спільної сумісної власності та відповідно до закону мають право на визначення своєї частки у праві спільної сумісної власності на квартиру.

При цьому слід вважати рівними частки співвласників у праві власності на квартиру АДРЕСА_1 , оскільки сторонами не оспорюється рівність часток співвласників і доказами по справі не встановлено обставин, які б свідчили про визначення іншим чином часток між співвласниками квартири.

Отже, кожному із співвласників квартири, а саме ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 фактично належить по 1/5 частині вказаної квартири.

Таким чином, позов можливо задовольнити, визначивши частку, що належала за життя ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та частки ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у праві спільної власності на квартиру АДРЕСА_1 в розмірі 1/5 частини кожного, припинивши право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до частини 1 статтею 141 ЦПК України у зв`язку із задоволенням позову з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 256 грн. 13 коп. з кожного.

Керуючись ст. ст. 258-259, 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Дніпровська районна державна нотаріальна контора, про визначення часток співвласників у праві спільної сумісної власності, припинення права спільної сумісної власності задовольнити.

Визначити частку, що належала за життя ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та частки ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у праві спільної власності на квартиру АДРЕСА_1 житловою площею 44,1 кв.м., загальною площею 62,8 кв.м., в розмірі 1/5 частини кожного.

Припинити право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 , яке належало ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та належить ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в розмірі 256 (двісті п`ятдесят шість) грн. 13 коп. з кожної.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо або через Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи) протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дані позивача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РОНКПП НОМЕР_1 .

Дані відповідачів:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 .

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РОНКПП: НОМЕР_3 .

Суддя Н.Ю. Марченко