КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 363/1860/19 Головуючий у 1-й інст. - Котлярова І.Ю.
Апеляційне провадження 22-ц/824/9678/2019 Доповідач - Рубан С.М.
У Х В А Л А

14 червня 2019 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Рубан С.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури - Дмитруня Юрія Олександровича на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 10 травня 2019 року у справі за позовом заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Лебедівської сільської ради Вишгородського району Київської області до ОСОБА_1 про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 10 травня 2019 року позовну заяву заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Лебедівської сільської ради Вишгородського району Київської області до ОСОБА_1 про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди - повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою суду, керівник Києво-Святошинської місцевої прокуратури - Дмитрунь Юрій Олександрович подав апеляційну скаргу.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне.

Апеляційна скарга не відповідає вимогам ч. 4 ст. 356 ЦПК України, а саме: не додано документів, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до вимог п. 9 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду юридичною особою або фізичною особою-підприємцем судовий збір справляється за ставкою - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2019 року становить 1921 грн.

Таким чином, скаржнику необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1921 грн. на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача 0024

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Відповідно до п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами).

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути доказом сплати судового збору.

Тобто, скаржнику належить надати оригінал квитанції про сплату вказаних коштів.

Згідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Положенням ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст. 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури - Дмитруня Юрія Олександровича на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 10 травня 2019 року - залишити без руху.

Надати строк для усунення виявлених у ній недоліків щодо сплати судового збору протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений судом термін недоліків апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Суддя Рубан С.М.