Справа № 188/1124/19
Провадження № 2/188/478/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2019 року Петропавлівський районний суд

Дніпропетровської області

в складі головуючого судді Полубан М.П.

при секретарі Олійник В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Петропавлівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини ,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у зв`язку з наступним.

03.07.2014 р., померла спадкодавець (мати позивача) - ОСОБА_3 (свідоцтво про смерть від 07.07.2014 р., серії НОМЕР_1 ), після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки на території Дмитрівської сільської ради для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,51 га., яка належала померлому батькові спадкодавця ОСОБА_4 згідно з Державним актом на право приватної власності на землю серії ІV-ДП №102353. За життя ОСОБА_4 , склав заповіт від 14.11.1990 р., який посвідчений Дмитрівською сільською радою 14.11.1990 р., за №183. Згідно заповіту все майно ОСОБА_4 , заповів своїм донькам ОСОБА_3 та ОСОБА_5 . ОСОБА_5 спадщину не прийняла.

Спадщину після смерті ОСОБА_4 , прийняла ОСОБА_3 , але у зв`язку тривалим онкозахворюванням та смертю не встигла оформити правовстановлюючі документи.

Також спадщину після смерті ОСОБА_3 , прийняла своєю пропискою її недієздатна сестра ОСОБА_6 , яка є інвалідом І групи з дитинства. Згідно рішення Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 28.07.2014 р., її опікуном призначено Відповідачку ОСОБА_7 .

Відповідачка не заперечує від свого імені та від імені підопічної проти визначення позивачу додаткового строку на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

За життя спадкодавець заповіту не складала, у зв`язку з цим має місце спадкування за законом. ОСОБА_6 є єдиним спадкоємцем майна померлої ОСОБА_3 , яка прийняла спадщину своєю пропискою. Крім Позивача та ОСОБА_6 , інші спадкоємці відсутні. Наявність родинного зв`язку Позивача та спадкодавця підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 17.03.1976 р., та рішенням Петропавлівського районного суду від 28.07.2014 р.

На дату смерті ОСОБА_3 , Позивач був зареєстрований окремо від спадкодавця, що підтверджується відміткою в паспорті Позивача.

Позивачем було пропущено строк для прийняття спадщини, яка залишилася після смерті його матері ОСОБА_3 , за поважних причин.

Перед смертю батько та мати позивача хворіли на онкологічні захворювання (копії підтверджуючих документів додаються). Батько позивача ОСОБА_8 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а мати позивача померла через 11 місяців 03.07.2014 р. (копії свідоцтв про смерть додаються). Позивач витратив всі свої заощадження на лікування батьків за допомогою хімічної терапії. Кошти на поховання батьків також надавали родичі позивача. Після смерті батьків позивач змушений був працювати по 16 годин на добу для того, щоб повернути кошти на лікування та поховання. У зв`язку з цим, позивач не мав змоги та коштів на звернення до нотаріуса.

Крім того, позивач не знав про наявність на його матір заповіту на спадкування майна її батька ОСОБА_4 , оскільки ОСОБА_3 , не встигла отримати свідоцтво про право на спадщину на дане майно та не повідомляла про це Позивача.

01.11.2015 р., позивач дізнався від відповідача про існування заповіту ОСОБА_4 , від 14.11.1990 р., після чого одразу звернувся до Петропавлівської державної нотаріальної контори з питання оформлення спадщини після смерті матері - ОСОБА_3

Однак завідувач Петропавлівської державної нотаріальної контори своїм листом від 02.11.2015 р., вих. №1173/02-14 відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , вказавши, що строк для прийняття спадщини пропущено й у зв`язку з цим позивачу необхідно звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

З даного листа (з номера спадкової справи 199/2015) також вбачається, що спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , заведена у 2015 році, тобто саме після звернення позивача до Петропавлівської державної нотаріальної контори. Раніше спадкова справа не заводилася.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Відповідно до абз. 2 п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р., №7 суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

Попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат по даній справі складає 768,40 грн., = 0,00 грн., Х 1% (ставка судового збору), але не менше 0,4 Х 1921 грн. (розмір прожиткового мінімуму на 1 працездатну особу станом на 01.01.2019 р.).

Позивач підтверджує, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж Відповідача (Відповідачів) з тим самим предметом спору та з тих самих підстав.

З заявами про забезпечення позову та доказів до пред`явлення даної позовної заяви Позивач до суду не звертався. Заходи досудового врегулювання спору позивачем не проводилися. Оригінали доказів, що додаються до цього позову, перебувають у позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 263-264 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, просить суд визначити ОСОБА_1 (код і.п.н. НОМЕР_3 ) додатковий строк для прийняття спадщини за законом, що залишилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , (свідоцтво про смерть від 07.07.2014 р., серії НОМЕР_1 ) - 30 діб з дня набрання рішенням суду по даній справі законної сили.

Сторони в судове засідання не з"явилися. В своїх заявах просять суд справу розглянути без їхньої участі. Позивач позов підтримує . Відповідач позов визнає .

Суд ували справу розглянути без участі сторін на підставі наявних у справі матеріалів .

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи , суд вважає , що позов підлягає задоволенню .

Судом встановлено , що ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 80 років в с. Дмитрівка Петропавлівського району Дніпропетровської області помер ОСОБА_4 ( копія свідоцтва про смерть НОМЕР_4 , видане 01.03.2004 р. виконкомом Дмитрівської сільської ради Петропавлівськго району Дніпропетровської області .

Крім того , ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 61 рік в с. Дмитрівка Петропавлівського району Дніпропетровської області померла ОСОБА_3 ( копія свідоцтва про смерть НОМЕР_1 , видане 07.07.2014 р. виконкомом Дмитрівської сільської ради Петропавлівськго району Дніпропетровської області .

Факт родинних відносин між позивачем та вищезазначеними померлими спадкодавцями підтверджується копіями свідоцтва про народження позивача , серії НОМЕР_2 , виданого 17.03.1976 р. міським відділом ЗАГС м. Павлограда Дніпропетровської області та свідоцтвом про укладення шлюбу його матері ( копія свідоцтва про народження . серії НОМЕР_5 , видане 28.09.1974 р. м/в ЗАГ м.Павлограда Дніпропетровської області.

В Державному Акті на право приватної власності на землю ІV-ДП № 102353 , виданого 21.08.2002 р. Петропавлівською РДА Дніпропетровської області зазначається , що на підставі розпорядження голови Петропавлівської РДА № 177-р від 24.04.2002 р. ОСОБА_4 передано у приватну власність земельну ділянку площею 3.541 га на території Дмитрівської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області.

З заповіті від 14.11.1990 р. , посвідченого секретарем виконкому Дмитрівської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області Мітін Микола Федорович зробив заповідальне розпорядження на користь ОСОБА_3 та ОСОБА_7 .

Згідно довідок Дмитрівської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області від 26.09.2017 р. ( №№ 1691 , 1692 ) вбачається , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 на день смерті була зареєстрована та проживала в АДРЕСА_1 . Разом з нею прживала та була зареєстрована сестра ОСОБА_6 . ОСОБА_3 заповіту у виконкомі сільської ради не посвідчувала.

Рішенням Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 28.07.2014 р. заяву органу опіки та піклування Дмитрівської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області про зміну опікуна та призначення опікуном над недієздатною особою було задоволено. Над недієздатною ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жителькою АДРЕСА_1 було призначено опікуном ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 …

Довідкою КЗ «Клінічний онкологічний диспансер Дніпропетровської обласної» ( № 2838/1200576 ) підтверджується той факт , що мати позивача ОСОБА_3 знаходилася на лікування та перебуває на диспансерному обліку в відділені лучової терапії.

Згідно довідок КЗ « Клінічний онкологічний диспансер Дніпропетровської обласної ради від 26.06.2013 р. вбачається , що позивач перебував на лікуванні в зв`язку з хворобою ( зазначаються діагнози ) . Аналогічний факт підтверджується довідкою Центру томографії , згідно якого вбачається , що ОСОБА_8 проходив обстеження органів брючної порожнини …

В інших довідках зазначається , що позивач рекомендовано лікування та постійний нагляд у лікаря онколога.

Крім того , згідно ухвали Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 09.11.2019 р. ( справа № 2/188/709/2015 ) вбачається , що позив на початку листопада 2015 р. звертався до суду з позовною заявою до ОСОБА_7 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Ухвалою суду дану позовну заяву було залишено без руху , надано строк на усунення недоліків. В зв`язку з тим , що зазначені в ухвалі суду недоліки не були усунуті , позовну заяву було повернуто позивачу.

Приймаючи рішення про задоволення позову суд бере до уваги наступне .

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України . Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини.

Як встановлено судом , позивач від своєї спадщини не відмовився , про що свідчать вищезазначені обставини.

Суд вважає обгрутованим посилання позивача на ту обставину , що спадкоємці не знали про існування заповіту від спадкодавця , так як в даному випадку наявні інституції таємниці заповіту .

Як зазначалося вище спадкодавець зробив заповідальне розпорядження у виконкомі Дмитрівської сільської ради.

Крім того , на підтвердження поважності причини пропуску строку на прийняття спадщини є стан його тяжкий стан здоров`я та стан здоров`я його матері . Дана обставина підтверджена вищезазначеними доказами.

Статтею 1255 ЦК ( 2004 р. ) передбачається положення про таємницю заповіту. У цій нормі йдеться про те, що нотаріус, інша посадова, службова особа, яка посвідчує заповіт, свідки, а також фізична особа, яка підписує заповіт замість заповідача, не мають права до відкриття спадщини розголошувати відомості щодо факту складення заповіту, його змісту, скасування або зміни заповіту.

Згідно Закону України "Про нотаріат" до суб`єктів, які зобов`язанні зберігати нотаріальну таємницю, зокрема, й при посвідчені заповіту, віднесено і секретарів виконкомі місцевих органів влади .

Нотаріус, інша посадова, службова особа, яка посвідчує заповіт, свідки, а також фізична особа, яка підписує заповіт замість заповідача, не мають права до відкриття спадщини розголошувати відомості щодо факту складення заповіту, його змісту, скасування або зміни заповіту.

Нотаріус, а також інша посадова, службова особа, яка посвідчує заповіт, свідки, а також особа, що підписує заповіт замість заповідача (ст. 1247 ЦК), до смерті заповідача не мають права розголошувати відомості відносно факту складання заповіту, його змісту, зміни та скасування.

Будь-які довідки щодо вказаних обставин видаються спадкоємцям тільки після смерті заповідача при пред?явленні свідоцтва про його смерть. Відомості про заповіти можуть бути надані після смерті заповідача на письмову вимогу суду, прокуратури, органів досудового слідства в зв?язку з кримінальними, цивільними справами, що знаходяться у їх провадженні.

Порядок посвідчення заповітів станом на грудень 2001 р. регулювався Інструкцією «Про порядок вчинення нотаріальних дій посадовими особами виконавчих комітетів сільських, селищних, міських рад», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 25.04.1998 року № 22/5 .

Крім того , нотаріальна таємниця - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо.

Тобто , посадові особи виконкому сільської ради , де вчинялися нотаріальні дії щодо посвідчення заповіту зобов`язані були зберігати нотаріальну таємницю, навіть якщо їх діяльність обмежується наданням правової допомоги чи ознайомленням з документами і нотаріальна дія або дія, яка прирівнюється до нотаріальної, не вчинялась.

Також суд бере до уваги і ту обставину , що посадові особи виконавчих комітетів сільських … рад не зобов"язані після смерті спадкодавця повідомляти спадкоємців про наявність посвідченого заповіту .

Також суд бере до уваги і ту обставину , що з часу посвідчення заповіту і до дня смерті спадкодавця строк повноважень виконкому сільської ради , голови сільської ради , так і повноваження секретаря та їхні каденції закінчувалися . Нові посадові особи сільської ради не зобов"язані вести контроль за наявністю заповітів та не зобов"язані повідомляти спадкоємців про наявність посвідченого заповіту.

Таким чином , в даній конкретній ситуації незнання позивачем про існування на ім"я матері заповіту від спадкодавця , на думку суду і тією поважною причиною , яка дає право суду для задоволення позову , тобто для поновлення та визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

Також суд бере до уваги і посилання позивача на поважність причин пропуску строку на прийняття спадщини стан здоров`я як його самого так і його матері .

Стаття 1272 ЦК України передбачає , що за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини , суд може визначити йому додатковий строк , достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Також суд вважає звільнити відповідача від сплати судових витрат , понесених позивачем , так як спірні відносини виникли не з вини відповідача.

На підставі викладеного , керуючись ст.. 4 ,12, 13, 81, 141,259, 263-265 ЦПК України , ст..1268 ,1269 , 1272 ЦК України , суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (код і.п.н. НОМЕР_3 ) додатковий строк для прийняття спадщини за законом, що залишилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 - 30 днів з дня набрання рішенням суду по даній справі законної сили.

Копію рішення направити сторонам для відома.

Відповідача звільнити від сплати судових витрат .

Рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя М. П. Полубан