ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 6/753/46/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" квітня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Лавро Н.М

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за поданням приватного виконавця ЛИСЕНКА СЕРГІЯ ОЛЕКСІЙОВИЧА стягувач ОСОБА_5 , боржник ОСОБА_4 , заінтересована особа ОСОБА_6 про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, встановлення порядку користування частками у спільному сумісному майні,

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2018 р. приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Лисенко С.О. звернувся до суду з поданням про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, встановлення порядку користування частками у спільному сумісному майні, мотивуючи свої вимоги тим, що у нього на виконанні перебуває виконавче провадження №56154036 з виконання виконавчого листа Дарницького районного суду м. Києва від 23.06.2017 р. №753/9947/16 про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 9838056,80 грн. набутих без достатньої правової підстави та 14469,00 грн. судового збору, а всього 9852525,80 грн. 10.04.2018 р. ним винесено постанову про відкриття виконавчого провадження, а також постанова про арешт майна боржника та внесено запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Копії обох постанов та шаблон Декларації про доходи та майно направлено боржнику рекомендованим листом з повідомленням за адресою проживання боржника. Даний лист було повернуто з причин вибуття боржника із зазначеної адреси. В ході виконання приватним виконавцем було з`ясовано, що боржник не отримує пенсії, не працює за трудовим/цивільно-правовим договором, на території Києва та Київської області зареєстрованого транспортного засобу за боржником не значиться. Також, приватним виконавцем з`ясовано, що боржник перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_6 , яка працює в ПрАТ «ДАТАГРУП», через яку приватний виконавець намагався повідомити боржника про наявність виконавчого провадження та вручити відповідні постанови, проте отримав на це відмову. Крім цього, приватним виконавцем встановлено, що боржнику на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності, виданого 07.04.2008 р., тобто після реєстрації шлюбу. Враховуючи зазначене, приватний виконавець вважає, що для виконання вказаного виконавчого провадження необхідно визначити частку ОСОБА_4 на цю квартиру, що є спільною сумісною власністю подружжя.

В судове засідання приватний виконавець Лисенко С.О. не з`явився, в направленому до суду клопотанні просив справу розглядати у його відсутність.

В судовому засіданні представник боржника вимоги подання не визнав, просив в їх задоволенні відмовити у повному обсязі.

В судове засідання стягувач та заінтересована особа не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, з заявами чи клопотаннями про неможливість розгляду справи у їх відсутність до суду не звертались.

Відповідно до ч.2 ст. 443 ЦПК України, неявка сторін та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами.

Суд, вислухавши пояснення представника боржника, вивчивши матеріали подання, суд дійшов до наступних висновків.

Як наголошує ч.1, ст.129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

За змістом ч.1-2, ст.18 ЦПК України, судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Як встановлено у судовому засіданні, Дарницький районний суд м. Києва у цивільній справі №753/9947/16 23.06.2017 року видав виконавчий лист про стягнення ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 9838056,80 грн. набутих без достатньої правової підстави та 14469,00 грн. судового збору, а всього 9852525,80 грн.

10.04.2018 року приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Лисенко С.О. виніс дві постанови про відкриття виконавчого провадження №56154036 про стягнення вказаних сум з боржника на користь стягувача та про арешт майна боржника.

Копії обох постанов та шаблон Декларації про доходи та майно направлено боржнику рекомендованим листом з повідомленням за адресою проживання боржника: АДРЕСА_1 . Даний лист було повернуто приватному виконавцю з відміткою, що боржник із зазначеної адреси вибув.

Як передбачено ч.1, ст.1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

У відповідності до ч.1, ст.18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Так, в ході проведення виконавчих дій, приватним виконавцем з`ясовано, що боржник не отримує пенсії, не працює за трудовим/цивільно-правовим договором, на території Києва та Київської області зареєстрованого транспортного засобу за боржником не значиться.

Виходами за місцем проживання боржника з метою опису, арешту майна та квартири, приватним виконавцем складені акти про неможливість здійснення виконавчих дій, оскільки квартиру ніхто не відчиняє. З бесіди із вахтером даного будинку встановлено, що у квартирі знаходиться дружина боржника ОСОБА_6 , яка двері не відчиняє.

Із повідомлення Дарницького районного у м. Києві Відділу державної реєстрації актів цивільного стану №4877/26-06-09 від 20.04.2018 р. вбачається, що 18.11.2005 р. ОСОБА_4 уклав шлюб з ОСОБА_6 , який складного Відділом реєстрації шлюбів та народжень Луганського міського управління юстиції, актовий запис про шлюб №1085.

Згідно відповіді КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» №062/14-6817 (И-2018) від 06.06.2018 р. вбачається, що квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності, виданого 07.04.2018 р.

Згідно ч.1, ст.443 ЦПК України, питання про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, вирішується судом за поданням державного чи приватного виконавця.

З огляду на означене, виходячи із встановлених обставин справи, суд приходить до висновку, що в задоволенні подання необхідно відмовити, оскільки свідоцтво про права власності на квартиру, видане 07.04.2018 р. Головним управлінням житлового забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) зазначає, що власником всієї квартири АДРЕСА_1 є боржник ОСОБА_4 , інших судових рішень, щодо набуття права власності на дану квартиру іншими особами суду не надано. Крім того, вимогами ст. 443 ЦПК України не передбачено в порядку виконання судового рішення встановлювати порядок користування частками в квартирі.

Керуючись ст.2, 4-5, 10, 12-13, 76-80, 81, 83, 89, 258-260 ЦПК України, на підставі ст.129-1 Конституції України,ст.18, 431, 440, 443 ЦПК України, ст.1, 18 Закону України «Про виконавче провадження», суд-

У Х В А Л И В:

В задоволенні подання приватного виконавця ЛИСЕНКА СЕРГІЯ ОЛЕКСІЙОВИЧА стягувач ОСОБА_5, боржник ОСОБА_4 , заінтересована особа ОСОБА_6 про визначення частки майна боржника у майні - квартирі АДРЕСА_1 , яким він володіє спільно з іншими особами, встановлення порядку користування частками у спільному сумісному майні відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя