У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

19 вересня 2019 року Суддя Маньківського районного суду, Черкаської області В.Л. Маренюк, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Дзензелівської сільської ради, про продовження строку на прийняття спадщини та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про продовження строку на прийняття спадщини та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Подібна, Маньківського району, Черкаської області помер двоюрідний брат позивача по матері - ОСОБА_2 , про що 02.04.2007 року складено відповідний актовий запис № 6, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 14.03.2019 року Маньківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області.

Довідка, видана 12.04.2018 року №204 виконкомом Подібнянської сільської ради Маньківського району Черкаської області гр. ОСОБА_1 для оформлення спадщини, підтверджує, що її брат ОСОБА_2 , проживаючий у селі Подібна Маньківського району Черкаської області дійсно помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Інших даних щодо обставин спадкування довідка не містить по причині відсутності такої інформації.

Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області від 24.01.2019 року у справі №701/1213/18 встановлено факт, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Подібна, Маньківського району, Черкаської області, дійсно доводився двоюрідним братом по матері ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 (позивач по даній справі).

Одночасно, в процесі розгляду даної справи перевірено та встановлено викладені наявні обставини родинних відносин позивача та спадкодавця ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Подібна, Маньківського району, Черкаської області, які необхідно було встановити та підтвердити для оформлення спадщини, яка відкрилась після його смерті.

Зокрема, в процесі здійснення дій, направлених на оформлення спадкових прав, позивачу стало відомо, що після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно - земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,3972га, яка розташована на території Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області, що підтверджується листом відділу Держгеокадастру у Маньківському районі Черкаської області від 18.05.2018 № 31-23-0.300-284/108-18 та копією державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-ЧР № 021640 від 20.06.2002р.

Так, листом відділу Держгеокадастру у Маньківському районі Черкаської області від 18.05.2018 № 31-23-0.300-284/108-18 повідомлено, що відповідно до записів в реєстраційній книзі на підставі рішення Дзензелівської сільської ради від 16.05.2001 року № 23-14 зареєстровано та видано державний акт на право власності на земельну ділянку на ім`я ОСОБА_2 № НОМЕР_3 від 20.06.2002 року серія ІІ-ЧР № 021640 по Дзензелівській сільській раді площею 1,3972 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Тобто, цим самим підтверджується наявність спадкового майна, та видачу правовстановлюючого документа спадкодавцеві.

Одночасно, наявними є обставини відсутності оригіналу правовстановлюючого документа на вказане спадкове майно.

У зв`язку з відсутністю оригінала правовстановлюючого документа було замовлено публікацію оголошення в газеті «Маньківська новини» про втрату Державного акта на право власності на земельну ділянку, виданого на ім`я ОСОБА_2 .

З метою оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 , позивач через представника звернулася до приватного нотаріуса Маньківського районного нотаріального округу Завірюхи О.В., із заявою щодо видачі свідоцтва на право на спадщину за законом на земельну ділянку площею 1,3972 га, що розташована в адміністративних межах Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області, належну спадкодавцю на підставі Держаного акту на право власності на земельну ділянку.

При цьому нотаріусу повідомлено, що оригінал правовстановлюючого документа відсутній.

Постановою від 12.09.2019 року приватним нотаріусом Маньківського районного нотаріального округу Завірюхою О.В., позивачу в особі представника відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв`язку із пропущеним терміном.

Даною постановою повідомлено, що за результатами розгляду заяви представника ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку площею 1,3972 га, яка знаходиться в адмінмежах Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області, яка належала ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено факт смерті спадкодавця, за даними Спадкового реєстру було перевірено наявність відкритої спадкової справи, спадкового договору чи заповіту, складеного спадкодавцем. Згідно даних Спадкового реєстру після смерті ОСОБА_2 - спадкова справа не заводилась.

Даною постановою повідомлено, що згідно статті 1269 п.1 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Також нотаріусом повідомлено, що згідно підпункту 4.12 пункту 4 глави 10 розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у справі всіх необхідних документів.

Відповідно до п.4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012р. №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

Нотаріусом повідомлено, що представник заявника повідомив, що документ, який посвідчував право власності померлого на зазначене нерухоме майно відсутній і тому надати його нотаріусу для видачі свідоцтва про право на спадщину неможливо.

Також слід зазначити, що відповідно до п.2 ч.1 ст.49 Закону України «Про нотаріат», нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії.

Постановою нотаріуса відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки позивачем у встановлений законом строк не було подано заяву про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з тим наявними є обставини відсутності правовстановлюючого документа на земельну ділянку, що само по собі виключає можливість оформлення спадщини в нотаріальному порядку.

Тобто, за таких сукупних обставин позивач позбавлена права оформити спадщину у нотаріальному порядку не тільки у зв`язку з пропущеним терміном, а і у зв`язку з відсутністю оригінала правовстановлюючого документа, який є необхідною умовою для оформлення спадкових прав, про що зазначено у вищевказаній постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12.09.2019.

Разом з тим, у зв`язку з відсутністю вказаної у довідці сільської ради інформації про наявне можливе коло спадкоємців, отримано Витяг зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадшину) від 27.03.2019 за №55639007, який є офіційною та достовірною інформацією про наявне коло будь-яких спадкоємців, які заявляють свої спадкові права та реалізують їх шляхом отримання свідоцтв про право на спадщину у встановленому законодавством порядку.

Згідно отриманої інформації, спадкові справи за фактом смерті ОСОБА_2 (як вказано у свідоцтві про смерть та відповідно у актовому записі) - не заводились, свідоцтва про право на спадщину не видавались.

Викладене у сукупності з інформацією, наведеною нотаріусом у постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12.09.2019 свідчить про відсутність інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 .

Таким чином, за сукупності інформації, яка міститься у постанові від 12.09.2019 року приватного нотаріуса Маньківського районного нотаріального округу Завірюхи О.В., у довідці виконавчого комітету Подібнянської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 12.04.2018 року №204, у Рішенні Маньківського районного суду Черкаської області від 24.01.2019 року у справі №701/1213/18, у Витязі зі Спадкового реєстру від 27.03.2019 № 55639007, вбачається, що єдиним спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_2 з кола спадкоємців, визначеного законом, є лише ОСОБА_1 .

Оскільки як однією з підстав відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріусом зазначено пропуск терміну прийняття спадщини, позивач вважає за необхідне зазначити, що цей термін пропущено ним з поважних причин, у зв`язку з чим просить суд продовжити його у зв`язку з поважністю причин, що обґрунтовується наступним.

На час оформлення спадщини після смерті двоюрідного брата позивача ОСОБА_2 вона хворіла, також зі нею проживала її мати ОСОБА_5 , яка також постійно хворіла, була сліпа та періодично перебувала на лікуванні у Черкаській психіатричній лікарні, позивач постійно за нею доглядала. Після смерті матері позивач здійснила її поховання та прийняла спадщину, про що отримала відповідне свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 26.04.2018 року. Викладені обставини хвороби позивача в період встановленого шестимісячного строку після смерті ОСОБА_2 підтверджуються довідкою поліклінічного відділення Маньківської центральної лікарні, також вищевказані обставини хвороби матері позивача (тітки спадкодавця) підтверджуються довідкою про причину смерті ОСОБА_5 , від 03.10.2017 та інформацією, наведеною у лікарському свідоцтві про смерть ОСОБА_5 , від 03.10.2017, актом обстеження від 17.09.2019.

За станом свого здоров`я у зв`язку з хворобою позивач перебувала під постійним наглядом у лікарів, внаслідок хвороби була вимушена постійно обстежуватись та лікуватись, щоб підтримувати життєздатність, одночасно доглядала за своєю хворою престарілою матір`ю. Таким чином, шестимісячний строк на подання заяви про прийняття спадщини сплив, і виявилось, що оформити спадщину немає можливості в зв`язку як з пропущенням строку для прийняття спадщини, так і у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на спадкове майно.

У зв`язку з відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, у позивача-спадкоємця немає можливості оформити право власності на спадкове майно у іншому порядку, ніж шляхом звернення з даним позовом до суду про визнання права власності на майно в порядку спадкування, оскільки іншої можливості оформити право власності на майно немає.

Разом з тим, хоча у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено, наявні документи підтверджують те, що майно дійсно належало покійному ОСОБА_2 , на його ім`я було видано правовстановлюючий документ, однак він втрачений.

Вартість земельної ділянки згідно інформації відділу Держгеокадастру у Маньківському районі становить 56181грн. 67коп., що є ціною позову, що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/1255/19 за позовом ОСОБА_6 до Маньківського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, та ОСОБА_7 про внесення змін до актового запису про шлюб.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 1 жовтня 2019 року о 9 годині 30 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 1 жовтня 2019 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 1 жовтня 2019 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя В. Л. Маренюк