Справа № 761/556/17
Провадження № 2-з/761/568/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2019 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі судді Рибака М.А., розглянувши заяву представника відповідача товариства з обмеженою відповідальністю "Максіс Лімітед" - Лахтаріна І.А. про зустрічне забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю "Максіс Лімітед", треті особи: публічне акціонерне товариство "Артем-банк", товариство з обмеженою відповідальністю " Виробничо-будівельна компанія "Мрія", Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Журавльова Лариса Михайлівна , товариство з обмеженою відповідальністю "Під-ключ", Приватне підприємство "Під ключ" про встановлення ідентифікаційних ознак та витребування майна з незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В:

10 липня 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва відповідно до постанови Верховного суду від 26.06.2019 року, якою скасовано рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 17.04.2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 20.11.2018 року, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції, надійшла дана цивільна справа.

Позовні вимоги мотивовані тим, що на підставі договору № 36/53нп/щ купівлі-продажу майнових прав від 14.05.2008р., укладеного між Приватним підприємством «Під ключ», як продавцем та ОСОБА_1 , як покупцем, а також додаткової угоди № 1 від 23.04.2014 р. до даного договору, позивач являється власником нежитлового приміщення, розташованого в об`єкті капітального будівництва за будівельною адресою: АДРЕСА_1 , з наступними характеристиками: № НП - 53, № по БТІ - 465, загальна площа кв.м. -157,20, поверх- 3, секція - 4. Проте, як зазначає позивач, посадовими особами ТОВ ВБК «Мрія» і АТ «Артем-Банк», внаслідок створення фіктивних документів, було протиправно здійснено реєстрацію права власності на належний позивачу об`єкт нерухомості, за відповідачем ТОВ "МАКСІС ЛІМІТЕД". Отже, предметом заявленого по справі позову є майно, право власності на яке зареєстровано за ТОВ «Максіс Лімітед».

07 серпня 2019 року представник позивача звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, в якій просив суд накласти арешт на нерухоме майно, а саме: нежитлове приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 157, 3 кв.м, яке зареєстровано за ТОВ "МАКСІС ЛІМІТЕД", ідентифікаційний код 39810796 під реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 00. Окрім того, представником позивача було викладено пропозицію щодо зустрічного забезпечення у вигляді накладення арешту на нерухоме майно, а саме нежитлове приміщення АДРЕСА_1 , яке зареєстроване ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 12.08.2019 року заяву ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю "Максіс Лімітед", треті особи: публічне акціонерне товариство "Артем-банк", товариство з обмеженою відповідальністю " Виробничо-будівельна компанія "Мрія", Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Журавльова Лариса Михайлівна , товариство з обмеженою відповідальністю "Під-ключ", Приватне підприємство "Під ключ" про встановлення ідентифікаційних ознак та витребування майна з незаконного володіння - задоволено та накладено арешт на нежитлове приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 157, 3 кв.м, яке зареєстровано за ТОВ "МАКСІС ЛІМІТЕД", ідентифікаційний код 39810796 під реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 00.

10.09.2019 року представник відповідача звернувся до суду із заявою про зустрічне забезпечення позову, в якій просив суд застосувати до ОСОБА_1 зістрічне забезпечення позову шляхом внесення ОСОБА_1 на депозитний рахунок суду суми грошових коштів в розмірі 1 014000,00 грн.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 11.09.2019 року, дану заяву передано для розгляду судді Рибаку М.А. 12.09.2019 року.

Подана заява мотивована тим, що спірне нежитлове приміщення є об`єктом правовідносин між відповідачем та громадянином ОСОБА_3 , що виникли на підставі попереднього договору купівлі-продажу нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Журавльовою Л.М., зареєстровано в реєстрі 1 серпня 2017 року за № 1553.

Пунктом 1.1 даного Договору передбачено, що сторони зобов`язуються в майбутньому укласти договір купівлі- продажу (далі - основний договір) нежитлового приміщення не пізніше 15 грудня 2017 року на умовах і в порядку визначених договором.

Представник відповідача вказує, що у зв`язку з судовими спорами щодо даного нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , 26.12.2017 року між ТОВ "МАКСІС ЛІМІТЕД" та ОСОБА_3 було підписано Договір про внесення змін до попереднього договору купівлі-продажу нежитлового приміщення, яким дату укладення основного договору перенесено на дату не пізніше 01.06.2018 року.

Окрім того, ОСОБА_3 у зв`язку з продовженням строку судових тяжб щодо даного приміщення, які відтягують укладення основного договору звернувся до відповідача з листом-вимогою про повернення коштів, отриманих відповідачем за попереднім договором купівлі-продажу в розмірі 1 014000,00 грн.

Заявник зазначив що у зв`язку із тим, що судом було вжито заходи забезпечення позову, договір купівлі-продажу у визначений сторонами строк укласти не виявляється можливим та відповідач несе додаткові збитки через неможливість виконання зобов`язання за договором з ОСОБА_3

А тому, відповідач просила суд застосувати зустрічне забезпечення позову та зобов`язати позивача у справі внести на депозитний рахунок суду суму грошових коштів в розмірі 1014000,00 грн.

Вивчивши матеріали заяви, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Отже, питання щодо зустрічного забезпечення є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи № 761/356/17, ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 12.08.2019 року було накладено арешт на нежитлове приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 157, 3 кв.м, яке зареєстровано за ТОВ "МАКСІС ЛІМІТЕД", ідентифікаційний код 39810796 під реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 00.

Оцінивши документи, додані до заяви про зустрічне забезпечення позову, суд не знаходить правових підстав для її задоволення, оскільки зустрічне забезпечення направлене на відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, а не на покриття вартості спірного майна у разі його можливого відчуження.

Окрім того, відповідно до ч.ч. 1-3 статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

В даному випадку, суд не вбачає підстав вимагати від позивача забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення), оскільки обставини, за яких суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення у відповідності до положень ч. 3 ст. 154 ЦПК України, відсутні.

А відтак, заява представника відповідача про зустрічне забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 154, 259, 260, 353, 354 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви представника відповідача товариства з обмеженою відповідальністю "Максіс Лімітед" - Лахтаріна І.А. про зустрічне забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю "Максіс Лімітед", треті особи: публічне акціонерне товариство "Артем-банк", товариство з обмеженою відповідальністю " Виробничо-будівельна компанія "Мрія", Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Журавльова Лариса Михайлівна , товариство з обмеженою відповідальністю "Під-ключ", Приватне підприємство "Під ключ" про встановлення ідентифікаційних ознак та витребування майна з незаконного володіння, - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ М.А. РИБАК