Справа № 243/3457/19
Провадження № 2/243/1439/2019
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 вересня 2019 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:
головуючий суддя Пронін С.Г.
секретаря Маслової К.С.
прокурора Уздемир М.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Слов`янськ Донецької області цивільну справу за позовом Слов`янської місцевої прокуратури, яка діє в інтересах Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області та Державної екологічної інспекції у Донецькій області, до ОСОБА_1 , третя особа Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області, про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення,
Прокурор Слов`янської місцево прокуратури Уздемир М.М. в судовому засіданні надав пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві, позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити та не заперечував проти ухвалення судом заочного рішення.
Представник позивача - Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився; позивачем було надано суду клопотання про розгляд справи у відсутність його представника, у якому Черкаська селищна рада Слов`янського району Донецької області позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити та не заперечувала проти ухвалення судом заочного рішення.
Представник позивача - Державної екологічної інспекції у Донецькій області, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суду не повідомив.
Відповідач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про час, дату та місце розгляду справи, шляхом відправлення йому поштою повідомлення про виклик до суду за його зареєстрованим місцем проживання, в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суду не повідомив, відзив на позов не надав. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і який не подав відзив на позов, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Представник третьої особи - Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суду не повідомив, пояснень по суті позовних вимог суду не надав.
Суд, вислухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.
Враховуючи, що відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою, суд приходить до висновку про доведеність факту спричиненні відповідачем ОСОБА_1 внаслідок незаконної порубки ним 25 листопада 2018 року сироростучих дерев істотної шкоди державі.
З приписів ч. 1 ст. 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» слідує, що державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, яким згідно з п. 1 Положення «Про Державну екологічну інспекцію України», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 275 від 19 квітня 2017 року, є Державна екологічна інспекція України, територіальним органом у Донецькій області якої, на підставі Положення про Державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України № 312 від 11 серпня 2017 року, є Державна екологічна інспекція України в Донецькій області.
Частиною першою статті 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що у сфері охорони навколишнього природного середовища державний контроль здійснюють також виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, до делегованих повноважень яких підпунктом першим пункту «б» частини першої статті 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» віднесено здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів, а пунктом «ї» частини першої статті 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють місцеві ради, якою на території вчинення ОСОБА_1 25 листопада 2018 року вищевказаного кримінального правопорушення є Черкаська селищна рада Слов`янського району Донецької області.
Отже вищенаведене дає суду підстави для висновку про те, що повноваження на звернення до суду з вимогою про відшкодування заподіяної державі відповідачем ОСОБА_1 шкоди віднесені й до компетенції Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області, й до компетенції Державної екологічної інспекції України в Донецькій області, які, як зазначено у листі Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області № 596/02.01-07 від 26 березня 2019 року, надісланого у відповідь на запит Слов`янської місцевої прокуратури № 01-37-2519вих-19 від 21 березня 2019 року, з відповідними позовами до суду не зверталися.
В той же час, частинами третьою та четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» закріплено правило за яким, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень.
Так, повідомлення про представництво інтересів держави в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» № 01-37-2575вих19 та № 01-37-2576вих19, направлені 22 березня 2019 року на адресу Державної екологічної інспекції у Донецькій області та Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області, а також реєстр простої письмової кореспонденції від 25 березня 2019 року свідчать про дотримання Слов`янською місцевою прокуратурою вищевказаних вимог закону й завчасне повідомлення і Начальника Державної екологічної інспекції у Донецькій області, і Голову Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області про намір звернутися до суду з цим позовом.
За таких обставин, суд приходить до переконання про наявність підстав для представництва Слов`янською місцевою прокуратурою інтересів держави в суді під час розгляду даної цивільної справи про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення ОСОБА_1 25 листопада 2018 року кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, яке виявилося у незаконному вирубуванні дерев.
Разом з тим, системний аналіз положень, закріплених у ч. 1 ст. 105, п. 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України, ч. 1 ст. 68, п. «ж» ч. 2 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» дає підстави для висновку, що незаконне вирубування та пошкодження дерев і чагарників є порушенням лісового законодавства, за що винні особи несуть відповідальність відповідно до закону.
Статтею 107 Лісового кодексу України, а також частиною четвертою статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» на підприємства, установи, організації і громадян, які заподіяли лісу шкоду внаслідок порушення ними лісового законодавства, покладено обов`язок її відшкодувати у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
До того ж, за приписами частини п`ятої статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту визначені Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» № 665 від 23 липня 2008 року та наведені у Додатку № 1 цієї постанови.
Так, з розрахунку шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконного пошкодження до ступеня припинення росту 17 сироростучих дерев породи ясень, акація на території Черкаської селищної ради на відстані 600 м. кв. від с. Новоселівка, здійсненому державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Донецької області згідно вимог Додатку № 1 до постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» № 665 від 23 липня 2008 року, слідує, що вищенаведеними діями ОСОБА_1 державі було завдано матеріальну шкоду на загальну суму 81 839 грн. 24 коп.
Отже суд приходить до переконання, що вищевказаним кримінальним правопорушенням ОСОБА_1 була заподіяна державі матеріальна шкода у розмірі 81 839 грн. 24 коп., яка відповідно до вимог ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підлягає компенсації в повному обсязі.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до переконання про необхідність стягнення з ОСОБА_1 на користь держави матеріальної шкоди у сумі 81 839 грн. 24 коп.
Крім того, приймаючи до уваги приписи ч. 6 ст. 141 ЦПК України, суд приходить до переконання про необхідність стягнення з відповідача на корить держави судового збору у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, як це передбачено пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», що, у свою чергу, складає 818 грн. 39 коп. (81 839 грн. 24 коп. - ціна позову * 1% - відсоткова ставка судового збору).
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 66, 131-1 Конституції України, ст. ст. 12, 13, 56, 77, 81, 82, 141, 259, 263-268, 273, 280-283, 289 ЦПК України, ст.ст. 105, 107 Лісового кодексу України, ст.ст. 15, 35, 68-69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 2, 5, 23 Закону України «Про прокуратуру», ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» № 665 від 23 липня 2008 року, Положенням «Про Державну екологічну інспекцію України», затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України № 275 від 19 квітня 2017 року, Положенням про Державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженим Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України № 312 від 11 серпня 2017 року, суд -
Позовні вимоги Слов`янської місцевої прокуратури, яка діє в інтересах Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області та Державної екологічної інспекції у Донецькій області, - задовольнити.
Рішення може бути оскаржене в судову палату по цивільних справах Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено 16 вересня 2019 року.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду С.Г. Пронін