Провадження № 2п/200/6/19
У Х В А Л А

про перегляд заочного рішення

«11» лютого 2019 року Бабушкінський районний суду м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Женеску Е.В.,

за участю секретаря: Кожемяки Ю.І.

відповідача: ОСОБА_1

представника позивача: ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні у м. Дніпро заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1, третя особа Сьома дніпропетровська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сімєю, зміну черговості спадкування, усунення від спадкування та визнання права власності на майно в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, про перегляд заочного рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 04 жовтня 2017 р. по справі № 200/12980/14-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1, третя особа Сьома дніпропетровська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сімєю, зміну черговості спадкування, усунення від спадкування та визнання права власності на майно в порядку спадкування.

В обґрунтування заяви зазначив, що наявність саме поштових документів підтверджуючих направлення та вручення на адресу за якою відповідачі могли би отримати це рішення, проте копія заочного рішення відповідачам по справі не направлялось. Крім того, відповідачем наведено підстави за якими заочне рішення підлягає скасуванню, а саме: приховання позивачкою суттєвих обставин у звязку з чим судом поновлено строк позовної давності для звернення до суду; відсутність підтвердження перебування батька відповідача ОСОБА_5 у безпорадному стані та потреби у сторонньому догляді; відсутність підстав для усунення відповідачів від права на спадкування, у звязку з чим вимоги ОСОБА_3 щодо усунення ОСОБА_4 та ОСОБА_1 від права на спадкування не мали підстав для задоволення.

Посилання ОСОБА_3 на проведення поховання померлого ОСОБА_5 та надання доказів з понесених щодо цього витрат, не є підставами для задоволення будь яких заявлених нею по справі вимог.

Перелічене, на думку відповідача дає всі підстави для скасування заочного рішення та призначення його до розгляду у загальному порядку.

Відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні підтримав свою заяву про перегляд заочного рішення та наполягав на її задоволенні, надав пояснення аналогічні викладеним в ній.

Представник позивача ОСОБА_2 заперечував щодо задоволення заяви та скасування заочного рішення оскільки доводи наведені в заяві не можу бути підставами для скасування заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_4 надав заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення без його участі, підтримав заяву ОСОБА_1 в повному обсязі.

Представник третьої особи у судове засідання не зявився причини не явки не повідомив.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

04 жовтня 2017 року заочним рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1, третя особа Сьома дніпропетровська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сімєю, зміну черговості спадкування, усунення від спадкування та визнання права власності на майно в порядку спадкування задоволено.

Згідно до ч.ч. 1,2 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Відповідно до п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Як випливає з матеріалів цивільної справи заочне рішення суду від 04 жовтня 2017 року було направлено сторонам для відома (а.с.191).

До того ж, як випливає з матеріалів цивільної справи відповідач ОСОБА_1 на протязі усього розгляду цивільної справи, а саме з 25 липня 2014 року звертався до суду з чисельними апеляційними скаргами для оскарження ухвали суду про відкриття провадження (Т.1 а.с.131,132,133,Т.2 а.с. 2-4,13-15), що свідчить про те, що відповідач був обізнаний про існування даної цивільної справи та її розгляд.

Зазначене свідчить про те, що відповідач мав можливість подати заперечення на позовну заяву в якому викласти свої заперечення щодо задоволення позовних вимог, а також надати докази на підтвердження своїх заперечень та відстоювати свої майнові права на нерухоме майно, що є предметом судового розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Як встановлено з матеріалів цивільної справи заочне рішення було направлено сторонам 04 жовтня 20174 року відповідно до супровідного листа (а.с.191) .

Слід зазначити, що інформація про судові засідання Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська є також у вільному доступі і розміщена на веб-сайті суду - http:// bs.dp.court.gov.ua.

Відповідно до правової позиції викладеної у Рішенні Європейського суду з прав людини «Каракуця проти України» суд відхилив скаргу на порушення доступу до суду, оскільки позивачі тривалий час не виявляли належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним. Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі. Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, яким серед іншого є складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

До того ж, суд звертає увагу, що для скасування заочного рішення обовязковим є наявність обох підстав одночасно.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Ухвалене заочне рішення від 04 жовтня 2017 року ґрунтується на сукупності доказів, що містяться в матеріалах цивільної справи.

Відповідач ОСОБА_1 в заяві про перегляд заочного рішення не посилається на будь-які докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, загалом заява про перегляд заочного рішення не містить будь-яких заперечень та доводів щодо суті позовних вимог.

Таким чином, дослідивши матеріали справи та докази у їх сукупності, з урахуванням вищенаведеного, суд вважає за необхідне заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 284- 287 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_1, третя особа Сьома дніпропетровська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сімєю, зміну черговості спадкування, усунення від спадкування та визнання права власності на майно в порядку спадкування залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч.4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення суду без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку встановленому цим Кодексом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Пунктом 15.5 Перехідних положень ЦПК України передбачено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Е.В. Женеску