ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2019 року м. Херсон

справа № 653/746/18

провадження № 22-ц/819/80/19

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач)Пузанової Л.В.,
суддів:Склярської І.В.,
Чорної Т.Г.,
секретарКутузова А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_5 на рішення Генічеського районного суду Херсонської області у складі судді Венглєвської Н.Б. від 17 травня 2018 року у справі за позовом Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства (Азовський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_6 про відшкодування шкоди,

встановив:

У березні 2018 року Азовське басейнове управління Державного агентства рибного господарства (Азовський рибоохоронний патруль) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_6 про відшкодування шкоди.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що під час перевірки проведення промислового лову риби кефаль-сингіль 27.09.2017 року державними інспекторами відділу рибоохоронного патруля №2 Азовського рибоохоронного патруля був встановлений факт прилову відповідальним за ведення промислу бригадиром ОСОБА_5 риби кефаль-сингіль непромислового розміру (17-19 см) з перевищенням допустимої норми 8%. При відборі проб, було виявлено перевищення допустимої норми прилову молоді риби кефаль-сингіль - 73,3%, чим перевищено норму на 65,3%.

В результаті проведеної 27.09.2018 року перевірки були складені акт перевірки проведення промислового лову та протокол про адміністративне правопорушення на відповідального за лов ОСОБА_5

Постановою державного інспектора відділу рибоохоронного патруля №2 Азовського рибоохоронного патруля від 27.09.2017 року за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 91-2 КУпАП, на ОСОБА_5 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 170 грн.

Посилаючись на те, що неправомірними діями відповідача шляхом вилову риби кефаль-сингіль непромислового розміру з перевищенням допустимої норми рибному господарству України була заподіяна шкода на суму 146 400 грн., позивач просив суд стягнути із відповідача на користь держави в особі Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства в рахунок відшкодування майнової шкоди 146 400 грн.

Рішенням суду від 17 травня 2018 року позову задоволено та стягнуто з ОСОБА_6 на користь Азовського басейнового управління Державного агенства рибного господарства (Азовський рибоохоронний патруль) в якості відшкодування шкоди в сумі 146400 гривень та понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1762 гривні, а всього 148162 гривні.

В апеляційний скарзі ОСОБА_5, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати і ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні заявлених до нього вимог.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд неповно з'ясував обставини, що мають значення для справи, зокрема щодо встановлення особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення та відповідну постанову, яка не відповідає вимогам чинного законодавства про адміністративні правопорушення, а також щодо відсутності відповідних експертних висновків, підтверджуючих встановлені під час проведення перевірки висновки.

Крім того, зазначив, що стягнувши визначену позивачем суму матеріальної шкоди, суд застосував до нього подвійне покарання.

У письмовому відзиві на апеляційну скаргу Азовське басейнове управління Державного агентства рибного господарства (Азовський рибоохоронний патруль) її доводи не визнало, висновок суду щодо наявності підстав для відшкодування відповідачем заподіяної із його вини державі у визначеному судом розмірі шкоди вважає правильним та обґрунтованим.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах, визначених статтею 367 ЦПК України, апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ зробив висновок про те, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що відповідач допустив порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, тому відповідно до вимог статті 63 Закону України «Про тваринний світ» та статті 1166 ЦК України зобов'язаний відшкодувати заподіяну шкоду, розмір якої визначений згідно із Методикою розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних живих ресурсів.

При цьому суд стягнув із ОСОБА_5 шкоду у витребуваному позивачем розмірі на користь Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства (Азовський рибоохоронний патруль), в той час, як із змісту позовної заяви та матеріалів справи вбачається, що позов пред'явлено останнім в інтересах держави.

Відповідно до положень статті 2 ЦК України держава Україна є учасником цивільних відносин.

Держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин (стаття 167 ЦК України).

Держава набуває і здійснює цивільні права та обов'язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом( стаття 170 ЦК України).

Як визначено статтею 48 ЦПК України, сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач.

Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Держава бере участь у справі через відповідний орган державної влади відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник або представник (частина 4 статті 58 ЦПК України).

Відповідно до статті 6 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів» державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, та інші центральні органи виконавчої влади відповідно до їх повноважень, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації.

Згідно зі статтею 9 наведеного вище Закону до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, належать, зокрема здійснення контролю за дотриманням правил рибальства; здійснення контролю за дотриманням лімітів і нормативів використання водних біоресурсів; здійснення контролю за дотриманням правил використання об'єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; складання протоколів та розгляд справ про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених законом.

Посадові особи органів рибоохорони наділені повноваженнями, серед іншого, здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об'єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами і методиками; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб'єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів (стаття 10 Закону).

Центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства, є Державне агентство рибного господарства України, що здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони) та спеціально уповноважений орган державного нагляду за безпекою мореплавства флоту рибного господарства.

Азовське басейнове управління Державного агентства рибного господарства (Азовський рибоохоронний патруль) є територіальним органом рибоохорони, який відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 року №894 є структурним підрозділом апарату Агентства і не має статусу юридичної особи.

Наведена обставина підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 13.12.2018 року та не спростована представником Азовського басейнового управління Держрибагентства в процесі перегляду справи в апеляційному порядку.

За змістом статей 46, 47 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов'язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов'язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Аналіз наведених норм матеріального та процесуального права дає підстави для висновку про те, що держава здійснює свої цивільні процесуальні права та обов'язки сторони у справі позовного провадження виключно через органи державної влади, які є юридичними особами та наділені цивільною процесуальною дієздатністю.

Оскільки Азовське басейнове управління Державного агентства рибного господарства (Азовський рибоохоронний патруль) не має статусу юридичної особи, у нього відсутня цивільна процесуальна дієздатність, а отже,- він не здатний здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати обов'язки в суді від імені та в інтересах держави.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

Згідно із частиною першою статті 377 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.

Враховуючи, що суд першої інстанції порушив норми процесуального права і це порушення призвело до неправильного вирішення справи, колегія суддів дійшла висновку про те, що ухвалене за наслідком розгляду спору судове рішення підлягає скасуванню із залишенням позову без розгляду з підстав його подання особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності.

При цьому доводи представника Азовського рибоохоронного патруля, викладені ним у письмовій заяві, поданій на адресу апеляційного суду, щодо наявності у в.о. начальника Азовського басейнового управління Держрибагентства ОСОБА_7 права представляти інтереси Державного агентства рибного господарства з питань, що відносяться до компетенції Азовського рибоохоронного патруля в органах судової влади, колегія суддів до уваги не приймає, оскільки позовна заява підписана ОСОБА_7 як заступником начальника управління-начальником ВРП №1 із вказівкою на те, що він діє від імені Азовського басейнового управління, а не від імені Державного агентства рибного господарства України.

Повноваження здійснювати представництво в суді ОСОБА_7 належними доказами не підтвердив, а суд зазначене питання не з'ясував. Не підтверджені повноваження ОСОБА_7 на вчинення процесуальних дій від імені Державного агентства рибного господарства України на час подання позову і під час розгляду справи в апеляційному порядку, а надана представником позивача копія довіреності (справжність якої з оригіналом не засвідчена), видана ОСОБА_7 26 грудня 2018 року, в той час, як позовна заява подана до суду 15.03.2018 року.

Залишаючи позов без розгляду, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що держава не позбавлена можливості здійснити захист порушених у спірних правовідносинах прав у судовому порядку, оскільки відповідно до частини 2 статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись статтями 367, 374, 377 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 частково задовольнити.

Рішення Генічеського районного суду Херсонської області від 17 травня 2018 року скасувати.

Позовну заяву Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства (Азовський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_6 про відшкодування шкоди залишити без розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий Л.В. Пузанова

Судді: І.В. Склярська

Т.Г. Чорна

Повний текст постанови складено 11 лютого 2019 року

Суддя Л.В. Пузанова