Ухвала

Іменем України

09 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 752/13877/15-ц

провадження № 61-9393ск19

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Кривцової Г. В. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Луспеника Д. Д.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду у складі колегії суддів: Яворського М. А., Кашперської Т. Ц., Фінагеєва В. О., від 22 травня 2019 року про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 20 травня 2019 року у цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ :

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 травня 2019 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки відмовлено.

15 травня 2019 року від ОСОБА_1 надійшла заява про ухвалення додаткового рішення, ухвалою Київського апеляційного суду від 16 травня 2019 року було відмовлено у задоволенні вказаної заяви.

17 травня 2019 року на адресу суду надійшла заява від ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 13 травня 2019 року та відвід колегії суддів у складі Яворського М. А., Кашперської Т. Ц., Фінагеєва В. О.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 травня 2019 року заяву про відвід колегії суддів у складі Яворського М.А., Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О. визнано необґрунтованою.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що в мотивувальній та резолютивній частині ухвали Київського апеляційного суду від 20 травня 2019 року допущено описку та помилково вказано дату «15 жовтня 2016 року», замість «15 жовтня 2015 року».

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 травня 2019 року виправлено описку в мотивувальній та резолютивній частині ухвали Київського апеляційного суду від 20 травня 2019 року, а саме змінено дату з «15 жовтня 2016 року» на «15 жовтня 2015 року».

У липні 2019 року ОСОБА_1 подав, до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу суду апеляційної інстанції від 22 травня 2019 року, у якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просив змінити друге речення резолютивної частини ухвали Київського апеляційного суду від 22 травня 2019 року, зазначивши замість «Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає» наступне «Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів». В іншій частині ухвалу Київського апеляційного суду від 22 травня 2019 року скасувати та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 20 травня 2019 року.

Дослідивши касаційну скаргу ОСОБА_1 , колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, з урахуванням такого.

Відповідно до положень частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень (частина друга статті 269 ЦПК України).

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Посилання в касаційній скарзі на те, що матеріали справи не містять відомостей щодо повідомлення учасників про дату розгляду заяви про виправлення описки відхиляються Верховним Судом, оскільки з огляду на положення частини другої статті 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи.

З огляду на зазначене, апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 20 травня 2019 року, про що постановив ухвалу.

Доводи касаційної скарги про те, що в другому речення резолютивної частини ухвали Київського апеляційного суду від 22 травня 2019 року помилково зазначено, що «Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає» замість правильного «Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів» не є підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з положеннями пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України у справі з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), а також у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо: правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Із змісту касаційної скарги, оскаржуваного судового рішення та доданих до касаційної скарги матеріалів убачається, що вона є необґрунтованою, правильне застосовування судом апеляційної інстанції положень статті 269 ЦПК України є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності судового рішення.

Одночасно роз`яснюємо вимоги пункту 3 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір», згідно з яким сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, в разі відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі.

Керуючись статтею 390,пунктом 5 частини другої, частинами четвертою, п`ятою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 травня 2019 року про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 20 травня 2019 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Додані до скарг матеріали повернути заявнику.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді Г. В. Кривцова

Б. І. Гулько

Д. Д. Луспеник