Справа №359/5975/18
Провадження №2/359/543/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2019 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

при секретарі судового засідання Коробові О.П.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за аліментами та пені за прострочення сплати аліментів,

встановив:

І. Зміст доводів пред`явленого позову.

1. В липні 2018 року ОСОБА_1 звернулась з вказаним позовом та посилається на те, що в період часу з 25 листопада 2006 року до 10 лютого 2012 року вона перебувала в шлюбі з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилась дочка ОСОБА_3 . Після розірвання шлюбу дитина залишилась проживати з матір`ю.

2. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 10 лютого 2012 року з ОСОБА_2 на користь позивача були стягнуті аліменти на утримання дочки ОСОБА_3 в розмірі 800 гривень, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 14 грудня 2011 року до досягнення дитиною повноліття. Однак відповідач ухиляється від сплати призначених аліментів. У зв`язку з цим у нього виникла заборгованість за аліментами в розмірі 41200 гривень та пеня за прострочення сплати аліментів в розмірі 12520 гривень.

3. ОСОБА_2 ухиляється від добровільного погашення вказаної заборгованості та сплати пені. Тому ОСОБА_1 просить суд стягнути з відповідача заборгованість за аліментами в розмірі 41200 гривень та пеню за прострочення сплати аліментів в розмірі 12520 гривень.

ІІ. Процесуальні дії, вчинені у цивільній справі.

4. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 16 серпня 2018 року (а.с.18-19) було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.

5. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 7 грудня 2018 року (а.с.26) було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті.

ІІІ. Ставлення учасників цивільного процесу до пред`явленого позову.

6. У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримує позов та наполягає на його задоволенні.

7. ОСОБА_2 жодного разу не з`явився у судові засідання. Однак відповідач неодноразово у встановленому порядку повідомлявся про час та місце розгляду цивільної справи.

ІV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

8. 25 листопада 2006 року сторони уклали шлюб, зареєстрований ВРАЦС Бориспіль-ського МРУЮ, про що в Книзі реєстрації шлюбів був зроблений запис за №680.

9. ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилась дочка ОСОБА_3 Це підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 15 травня 2008 року (а.с.5).

10. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 10 лютого 2012 року (а.с.6) шлюб між сторонами був розірваний, з ОСОБА_2 на користь позивача стягнуті аліменти на утримання дочки ОСОБА_3 в розмірі 800 гривень, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 14 грудня 2011 року до досягнення дитиною повноліття.

11. Спірні правовідносини регулюються главою 15 «Обов`язок матері, батька утримувати дитину та його виконання» СК України.

V. Норми права та стала судова практика, якими керується суд при вирішенні спору.

12. Відповідно до ч.1 ст.196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

13. Як роз`яснила Велика Палата Верховного Суду в постанові від 25 квітня 2018 року у цивільній справі №572/1762/15-ц (провадження №14-37цс18), неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

VІ. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору.

14. З довідки-розрахунку заборгованості з аліментів №16558 від 22 травня 2019 року (а.с.33) вбачається, що в період часу з 1 липня 2018 року до 30 квітня 2019 року ОСОБА_2 неналежним чином сплачував призначені аліменти. Тому у нього виникла заборгованість за аліментами в розмірі 33600 гривень.

15. Крім того, у відповідача виникла пеня за прострочення сплати аліментів в розмірі 12520 гривень. Достовірність розміру пені підтверджується письмовим розрахунком позивача, виконаним з дотриманням правової позиції, викладеної Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 25 квітня 2018 року у цивільній справі №572/1762/15-ц (провадження №14-37цс18).

16. В матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_2 добровільно погасив вказану заборгованість та сплатив пеню.

17. З огляду на це суд вважає, що з відповідача на користь ОСОБА_1 належить стягнути заборгованість за аліментами в розмірі 33600 гривень та пеню за прострочення сплати аліментів в розмірі 12520 гривень.

Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, абз.1 ч.6 ст.259, ст.ст.263-265, ч.6 ст.268 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за аліментами та пені за прострочення сплати аліментів задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за аліментами в розмірі 33600 гривень та пеню за прострочення сплати аліментів в розмірі 12520 гривень.

У задоволенні позову в частині стягнення заборгованості за аліментами в більшому розмірі відмовити.

Повний текст рішення суду складений 10 червня 2019 року.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець