Лугинський районний суд Житомирської області
Справа № 281/606/19
Провадження по справі 2/281/136/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 вересня 2019 року смт Лугини
Лугинський районний суд Житомирської області у складі:
головуючого судді Свинченко Г.Д.,
за участю секретаря судових засідань Гельвейчук І.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Лугини цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Коростенський міськрайонний відділ ДРАЦС ГТУЮ у Житомирській області про встановлення батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини,-
09.07.2019 позивач звернувся до Лугинського районного суду з вищезазначеним позовом до відповідачів, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у нього та відповідачки ОСОБА_2 народилася донька - ОСОБА_4 . Однак, у графі «батько», батьком дитини записано: ОСОБА_3 , так як ОСОБА_2 перебувала у офіційному шлюбі з останнім.
Шлюб між відповідачами було розірвано 27.07.2010 року, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу.
Наразі позивач виховує та дбає про свою доньку, утримує її матеріально, бере участь в її житті.
Позивач просить визнати його батьківство відносно дитини та внести відповідні зміни до актового запису про її народження. Проти прийняття судом заочного рішення не заперечував.
Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання з`явилася, позовні вимоги визнає і не заперечує проти ухвалення судового рішення про задоволення позовних вимог.
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином, про що свідчить зворотне повідомлення, яке знаходиться в матеріалах справи.
Третьою особою Коростенським міськрайонним відділом ДРАЦС ГТУЮ у Житомирській області було надіслано письмові пояснення щодо позову, де одночасно заявлено клопотання про розгляд справи без участі їхнього представника.
На підставі ст. 280 - 282 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.
Судом встановлено наступне.
Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 22.06.2019 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану Коростенського міського управління юстиції Житомирської області, актовий запис № 383, ОСОБА_5 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьками дитини зазначені ОСОБА_3 та ОСОБА_2
Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було розірвано 27.07.2010, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 від 12.01.2012 року виданого районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Коростенського міськрайонного управління юстиції Житомирської області.
Згідно довідки, виданої Бовсунівською сільською радою №662 від 20.06.2019 року ОСОБА_2 та її донька ОСОБА_5 проживають та зареєстровані по АДРЕСА_1 .
Відповідно до довідки Бовсунівської сільської ради №697 від 24.06.2019 року ОСОБА_1 проживає без реєстрації місця проживання в АДРЕСА_1 .
Вислухавши осіб, які беруть участь в справі та вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заява обґрунтована, між особами, які беруть участь в справі мають місце правовідносини, які регулюються Сімейним Кодексом України, а заявлені позовні вимоги підлягають до задоволення, так як в судовому засіданні було встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у позивача з відповідачкою ОСОБА_2 народилася донька - ОСОБА_5 А у зв`язку з тим, що відповідачі по справі перебували у зареєстрованому шлюбі, відповідно до вимог ст. 122 СК України, при реєстрації народження дитини батьком вказано відповідача ОСОБА_3 .
Згідно вимог ст. 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя.
Відповідно до ст.125 Сімейного кодексу України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду.
Згідно ст.128 СК України, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.
Згідно ч.1 ст. 129 Сімейного кодексу України особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства.
Суд, також звертає увагу на те, що у частині першій статті 20 СК України законодавець закріпив вичерпний перелік статей цього Кодексу і відповідно вимог, що випливають із сімейних відносин, до яких застосовується позовна давність. До цього переліку належить у відповідності до частини другої статті 129 СК України вимога про визнання батьківства особою, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, якою визначено, що до вимоги про визнання батьківства застосовується позовна давність в один рік, яка починається від дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про своє батьківство.
Крім того, законодавець у частині другій статті 20 СК України передбачив субсидіарне застосування положень ЦК України, які стосуються позовної давності, до сімейних відносин у випадках, передбачених частиною першої статті 20 СК України. Тому у випадку передбаченому частиною другою статті 129 СК України мають застосовуватися правові приписи, закріплені в частині третій статті 267 ЦК України. Тобто, суд за власною ініціативою не має права застосувати позовну давність. Без заяви сторони у спорі позовна давність застосовуватися не може за жодних обставин, оскільки можливість застосування позовної давності пов`язана лише з наявністю про це заяви сторони, зробленої до ухвалення рішення судом першої інстанції.
Окрім того, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Гронмарк проти Фінляндії" встановив, що негнучкі строки позовної давності або інші перешкоди щодо позовів оскарження батьківства, які застосовуються без винятків, порушують статтю 8 Конвенції.
Сторонами заяви про застосування строку позовної давності до даних правовідносин не подавались.
За вказаних обставин, суд не вбачає підстав для застосування позовної давності щодо даних позовних вимог.
Відповідно до роз`яснень п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15 травня 2008 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", за нормою статей 213, 215 ЦПК України рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено).
Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.
Згідно вимог ст. 134 СК України на підставі заяви осіб, зазначених у статтях 126, 127 СК України або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове Свідоцтво про народження.
За таких обставин, з урахуванням викладеного, зважаючи на зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про доцільність задоволення вимог позивача щодо визнання батьківства в повному обсязі.
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 2-5, 12, 76-80, 258-259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 122, 126, 128, 134-135 СК України;
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Коростенський міськрайонний відділ ДРАЦС ГТУЮ у Житомирській області про встановлення батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини - задовільнити.
Визнати ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця уродженця с. Шатрище, Коростенського району, Житомирської області, українця, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 батьком ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Коростень Житомирської області у ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчиненого міським відділом реєстрації актів цивільного стану Коростенського міськрайонного управління юстиції Житомирської області від 30.06.2019 за №383 виключивши відомості про батька ОСОБА_3 , зазначивши батьком дитини - ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Шатрище, Коростенського району, Житомирської області, вказавши в графі прізвище дитини " ІНФОРМАЦІЯ_4 " в графі по батькові дитини " ІНФОРМАЦІЯ_4 ".
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя Г. Д. Свинченко