УХВАЛА

про продовження строку для усунення недоліків

"10" вересня 2019 р.

Суддя Київського районного суду м. Харкова Золотарьова Л.І., розглянувши цивільну справу №640/13718/19 за позовом АТ «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

08.07.2019 року АТ «Райффайзен Банк Аваль» звернулося до суду поштою з позовом (який надійшов до суду 11.07.2019), в якому просить у рахунок погашення, яка виникла за Кредитним договором №014/1800/82/81117 від 29.11.2006 року у сумі: 12 171 доларів США 22 центи, звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме на: двокімнатну квартиру, загальною площею 67,1 кв.м., житловою площею 44,8 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 - шляхом продажу його на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження. Початкову ціну продажу встановити на рівні ринкових цін на підставі оцінки проведеної в межах виконавчого провадження.

Ухвалою суду від 15.07.2019 позовну заяву залишено без руху, у зв`язку з недоплатою позивачем судового збору у повному обсязі, надано строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На виконання вказаної ухвали представником позивача подано до суду заяву про усунення недоліків позову, у якій зазначив, що вимоги про звернення стягнення на предметом іпотеки є вимогами немайнового характеру, а тому не повинні оплачуватись судовим збором як майнові вимоги, що підтверджується постановою ВС від 23.01.2018 року по справі №2-340/461/16.

Разом з тим, доводи викладені представником позивача у надісланій заяві на усунення недоліків щодо помилкового розрахунку судом розміру сплати судового збору за подання позову є безпідставними з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» з 01.01.2019 року ставка судового збору за подання позову майнового характеру поданої юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За статтею 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців; у позовах про строкові платежі і видачі - сукупністю всіх платежів або видач, але не більше ніж за три роки; у позовах про безстрокові або довічні платежі і видачі - сукупністю платежів або видач за три роки; у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік; у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше ніж за один рік; у позовах про розірвання договору найму (оренди) або договору найму (оренди) житла - сукупністю платежів за користування майном або житлом протягом строку, що залишається до кінця дії договору, але не більше ніж за три роки; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Вказаний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17. При цьому, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладені в постанові від 23 січня 2018 року у справі № 2-340/461/16-ц.

Як зазначалось, предметом спору є звернення стягнення на предмет іпотеки у рахунок погашення, яка виникла за Кредитним договором №014/1800/82/81117 від 29.11.2006 року, у сумі 12 171 доларів США 22 центи.

Враховуючи висновок Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, вказані вимоги є вимогами майнового характеру і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Позивачем заявлені вимоги щодо погашення заборгованості у сумі 12 171 доларів США 22 центи.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в абзацах 2 та 3 пункту 11 постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснив, що порядок сплати судового збору за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, у випадках та на умовах, встановлених законом (частина третя статті 533 ЦК), передбачено в абзаці 2 частини першої статті 6 Закону № 3674-VI. У цьому випадку ціна позову визначається як в іноземній валюті, так і в національній валюті України відповідно до офіційного курсу, встановленого Національним банком України на день подання позову. Виходячи саме з такої ціни позову (в національній валюті), визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті. Однак якщо день подання позову не співпадає з днем сплати судового збору (збір сплачено раніше), то останній визначається з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України саме на день сплати, а не на день подання позову.

Вказаний позов було направлено поштою до суду 08.07.2019, про що свідчить поштовий штам на конверті.

Судовий збір у розмірі 1921 грн. за позов, направлений до суду 08.07.2019, було сплачено позивачем 02.07.2019, про що свідчить платіжне доручення №6602 від 02.07.2019 року.

Таким чином, ціна позову станом на 02.07.2019 року складає 318 964 грн. 99 коп. (12171 доларів США 22 центи х 2620,6493 грн. за 100 доларів США (курс долара відповідно до розпорядження НБУ).

Таким чином, ставка судового збору за цим позовом складає 4784 грн. 47 коп. (318964,99 х 1,5%/100%).

Враховуючи, що позивачем частково 02.07.2019 сплачено судовий збір у розмірі 1921 грн., то позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 2863 грн. 47 коп. (4784,47 1921).

У зв`язку з цим, виходячи з вищевказаного та частково сплаченого судового збору, позивачу необхідно доплати судовий збір у розмірі 2863 грн. 47 коп.

Згідно з ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним продовжити позивачу строк для усунення вказаних у цій ухвалі недоліків позовної заяви строком до 7 днів.

Керуючись ст.ст. 127, 175, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити АТ «Райффайзен Банк Аваль» строк для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, а саме необхідності сплати судового збору у розмірі 2863 грн. 47 коп., строком до 7 днів, з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -