Провадження № 2-н/761/287/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2019 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Юзькова О.Л., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Простір» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, третя особа: Комунальне підприємство «Київтеплоенерго»,-

ВСТАНОВИВ:

04 вересня 2019 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Простір» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, третя особа: Комунальне підприємство «Київтеплоенерго».

Судовий наказ, відповідно до ст. 160 ЦПК України, є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

За положеннями ст. 161 ЦПК України, судовий наказ маже бути виданий , якщо, зокрема, заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо: з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в п. 9 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» від 23 грудня 2011 року № 14, наявність спору про право, яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб`єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб`єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги. Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов`язок перед заявником (кредитором); із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. Така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні (ч. 3 ст. 267 Цивільного кодексу України).

Як вбачається з матеріалів, доданих до заяви, заявник ставить вимогу про стягнення заборгованості за оплату з постачання природного газу за період з серпня 2016 по червень 2019 р.

При цьому, заява про видачу судового наказу надіслана до суду 04.09.2019 року.

В свою чергу, статтею 257 Цивільного кодексу України передбачено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Таким чином, враховуючи те, що заявник звернувся до суду з пропуском строку позовної давності, вважаю за необхідне відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Простір» у видачі судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, третя особа: Комунальне підприємство «Київтеплоенерго».

В свою чергу зі змісту ст.166 ЦПК України вбачається, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Керуючись 161, 165, 166, 258, 260, 261, 353, 354 ЦПК України -

УХВАЛИВ:

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Управляюча компанія «Простір» у видачі судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, третя особа: Комунальне підприємство «Київтеплоенерго».

Роз`яснити заявнику, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Цивільного процесуального кодексу України, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва зважаючи на положення п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Повний текст ухвали складено 09 вересня 2019 року.

Суддя: