печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2019 року суддя Печерського районного суду м. Києва Ільєва Т.Г., розглянувши матеріали позовної заяви Головного управління Державної фіскальної служби у Чернівецькій області до Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк», заінтересована особа: ОСОБА_1 про розкриття інформації, що містить банківську таємницю, -

В С Т А Н О В И В :

19.06.2019 до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява, яку передано судді 08.07.2019, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Так, при зверненні до суду Головне управління Державної фіскальної служби у Чернівецькій області вказує, що звертається з позовною заявою, проте слід зазначити, що змісту заяви та її прохальної частини вбачається, що останнім не вірно визначено форму звернення, з урахуванням Глави І Розділу Цивільного процесуального кодексу України.

Так, п. 11 ч. 2 ст. 293 ЦПК України передбачено, що суд в порядку окремого провадження розглядає справи про розкриття банком інформації, що містить банківську таємницю та такі звернення іменуються як «заява».

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом (ч. 3 ст. 294 ЦПК України).

Під час вивчення матеріалів справи було встановлено, що заява подана з порушенням вимог ст. ст. 348 ЦПК України.

Відповідно до ст. 348 ЦПК України у заяві до суду про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичної або фізичної особи має бути зазначено: найменування суду, до якого подається заява; ім`я (найменування) заявника та особи, щодо якої вимагається розкриття інформації, яка містить банківську таємницю, їх місце проживання або місцезнаходження, а також ім`я представника заявника, коли заява подається представником; найменування та місцезнаходження банку, що обслуговує особу, щодо якої необхідно розкрити банківську таємницю; обґрунтування необхідності та обставини, за яких вимагається розкрити інформацію, що містить банківську таємницю, щодо особи, із зазначенням положень законів, які надають відповідні повноваження, або прав та інтересів, які порушено; обсяги (межі розкриття) інформації, яка містить банківську таємницю, щодо особи та мету її використання.

Так, за приписами норми ст. 42 ЦПК України, учасниками у справах окремого провадження є заявники та заінтересовані особи, якими можуть бути фізичні і юридичні особи, держава.

Законодавцем визначено, а саме статтею 349 ЦПК України, що справи про розкриття інформації, що містить банківську таємницю розглядаються з повідомленням заявника, особи, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, та банку, а у випадках, коли справа розглядається з метою охорони державних інтересів та національної безпеки, - з повідомленням лише заявника.

Так, при зверненні до суду з проханням розкрити банком інформацію, яка містить банківську таємницю Головне управління Державної фіскальної служби у Чернівецькій області коло учасників справи визначило як позивач, відповідач та заінтересована особа, що не узгоджується з вищевказаними положеннями, а відтак вказаний недолік слід усунути з урахуванням вищенаведених процесуальних норм.

Також, слід зазначити, що згідно з частиною 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Ставка судового збору за подання юридичною особою заяви у справах окремого провадження становить 0,5 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Законом України «Про державний бюджет України на 2019 рік встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 1853 грн.

Відтак, при зверненні до Печерського районного суду м. Києва судовий збір необхідно сплати у сумі 960.50 грн.. слід сплатити /доплатити/ на реквізити: отримувач коштів: УДКСУ (Управління державної казначейської служби України) у Печерському районі; код отримувача (код за Єдиним державним реєстром підприємств і організацій України): 38004897; рахунок отримувача: 0007; банк отримувача: ГУ ДКСУ (Головне управління Державної казначейської служби України) у м. Києві; код банку отримувача: 820019; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: 22030101;050; «Судовий збір», Печерський районний суд м. Києва, 02896745, вид звернення, пункт з таблиці ставок судового збору 1.4.1.

Відтак Головному управління Державної фіскальної служби у Чернівецькій області необхідно уточнити коло учасників справи, вірно зазначити процесуальну форму звернення до суду з вимогою про розкриття банківської таємниці та відповідно надати уточнену заяву у відповідності до кількості учасників справи, а також надати докази на підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177, 317 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 9, 177, 185, 294, 315, 317, 348 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Головного управління Державної фіскальної служби у Чернівецькій області до Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк», заінтересована особа: ОСОБА_1 про розкриття інформації, що містить банківську таємницю - залишити без руху і надати заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду у встановлений строк заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Г. Ільєва