Постанова

Іменем України

7 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 136/68/15-ц

провадження № 61-10764св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Сімоненко В. М.,

суддів: Калараша А. А. (суддя-доповідач), Лесько А. 0., Петров Є. В., Штелик С. П.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі - ОСОБА_2 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Турбівська селищна рада Липовецького району Вінницької області,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Вінницького апеляційного суду від 25 квітня 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

В січні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування земельною ділянкою та житловим будинком.

Позивач неодноразово збільшував та уточнював позовні вимоги.

З урахуванням остаточних змін просив встановити порядок користування житловим будинком АДРЕСА_1 , передавши позивачу у користування наступні приміщення: сіни-І площею 5,9 м?; кухню - 2-1, площею 12,5 м?; кімнату - 2-2, площею 16,4 м?. Відповідачу ОСОБА_2 передати у користування приміщення: прихожу - 1-1, площею 8,4 м?; комору-1-2, площею 5,2 м?;кухню - 1-3, площею 9,6 м?; кімнату, площею 17,1 м?.

Встановити порядок користування господарськими будівлями і спорудами, що є приналежністю житлового будинку та розташовані на одній з ним земельній ділянці, виділивши ОСОБА_1 хлів (В), хлів (Б), хлів (б), погріб (п/б); відповідачу ОСОБА_2 передати у користування хлів (Ж), хлів (Д), навіс (к). Огорожу (п1- п2 ) залишити у спільному користуванні.

Встановити порядок користування земельною ділянкою площею 0,12 га (по фактичному обміру), що розташована по АДРЕСА_1 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відповідно до часток у будинковолодінні (3/5 та 2 / 5) відповідно до другого варіанту судової будівельно-технічної експертизи та земельно-технічної експертизи №ОС-226 від 15 квітня 2016 року, виділивши позивачу у користування 3/5 частки земельної ділянки, що позначена на план-схемі блакитним кольором, відповідачу ОСОБА_2 виділити у користування 2/5 земельної ділянки, позначену на план-схемі жовтим кольором.

Позовні вимоги обґрунтовував тим, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 02 липня 2004 року він є власником 3/5 часток будинковолодіння по АДРЕСА_1 , співвласником інших 2/5 часток є відповідач ОСОБА_2 Між співвласниками встановився фактичний порядок користування будинком, згідно з яким ОСОБА_1 користується сіньми-І площею 5,9 м?; кухнею - 2-1, площею 12,5 м?; кімнатою - 2-2, площею 16,4 м?. Відповідач ОСОБА_2 користується прихожою - 1-1, площею 8,4 м?; коморою-1-2, площею 5,2 м?;кухнею - 1-3, площею 9,6 м?; кімнатою, площею 17,1 м?. Крім будинку на земельній ділянці розташовані господарські будівлі та споруди, позивач користується хлівом (В), хлівом «Б), хлівом (б), погребом (п/б). ОСОБА_2 користується - хлівом (Ж), хлівом (Д), навісом (к).

Вказаний будинок розташований на земельній ділянці площею 0,12 га по фактичному користуванню. З набуттям права власності на 3/5 частки будинковолодіння, до нього перейшло право користування 3/5 частками земельної ділянки, яку він має намір приватизувати, передумовою чого є встановлення порядку користування спільною земельною ділянкою.

Правовими підставами ОСОБА_1 позову зазначав ст. 30 ЗК України в редакції 2000 року та ч.4 ст. 120 ЗК України, згідно з якими у разі набуття права власності на будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності житлового будинку, будівлі або споруди.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Справа судами розглядалась неодноразово.

Рішенням Липовецького районного суду Вінницької області від 1 липня

2016 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду Вінницької області від 2 серпня 2016 року, відмовлено у задоволенні позову.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 3 травня 2018 року касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 , задоволено. Рішення Липовецького районного суду Вінницької області від 1 липня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Вінницької області від 2 серпня 2016 року, скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Рішенням Липовецького районного суду Вінницької області від 14 вересня 2018 року позов задоволено. Встановлено порядок користування спірним житловим будинком за адресою: АДРЕСА_3 ), передавши ОСОБА_1 у користування наступні приміщення: сіни-І площею 5,9 м?; кухню - 2-1, площею 12,5 м?; кімнату - 2-2, площею 16,4 м?, а ОСОБА_2 передано у користування наступні приміщення: прихожу - 1-1, площею 8,4 м?; комору-1-2, площею 5,2 м?;кухню - 1-3, площею 9,6 м?; кімнату, площею 17,1 м?. Встановлено порядок користування господарськими будівлями і спорудами, що є приналежністю житлового будинку та розташовані на одній з ним земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_3 ), виділивши ОСОБА_1 - хлів (В), хлів (Б), хлів (б), погріб (п/б), а ОСОБА_2 передано у користування хлів (Ж), хлів (Д), навіс (к). Огорожу (п1-п2) залишено у спільному користуванні. Встановлено порядок користування земельною ділянкою площею 0,1202 га (по фактичному обміру), розташованою за адресою: АДРЕСА_3 ) між сторонами у справі відповідно до часток у праві власності у домоволодінні (3 /5 та 2 /5 ) відповідно до другого варіанту плану-схеми, наданого експертом, виділивши ОСОБА_1 в користування земельну ділянку під забудовою та двором площею 721 м? блакитного кольору, а ОСОБА_2 виділено у користування земельну ділянку під забудовою та двором площею 481 м2 жовтого кольору, у спільне користування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виділено земельну ділянку площею 24 м? сірого кольору. Додаток № 4 до висновку № ОС-226 будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 15 квітня 2016 року (план-схема встановлення порядку користування земельною ділянкою домоволодіння, що розташоване по АДРЕСА_3 згідно часток 2/5 та 3/5 є невід`ємною частиною цього рішення суду. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Вінницького апеляційного суду від 25 квітня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Рішення Липовецького районного суду Вінницької області від 14 вересня 2018 року в частині встановлення порядку користування земельною ділянкою скасовано, а провадження у справі в частині позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Турбівська селищна рада Липовецького району Вінницької області про встановлення порядку користування земельною ділянкою закрито. В решті рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Апеляційний суд виходив з того, що рішення суду першої інстанції підлягало до скасування в апеляційному порядку в частині встановлення порядку користування земельною ділянкою із закриттям провадження у справі в цій частині, оскільки незважаючи на те, що спірні правовідносини у цій справі допускають правонаступництво, проте відомості про прийняття будь-ким спадщини у визначеному законом порядку після смерті ОСОБА_1 відсутні і апеляційний суд позбавлений можливості залучити правонаступника в інший спосіб, ніж встановлений законом.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

27 травня 2019 року (відповідно до відтиску поштового штемпеля на конверті) ОСОБА_3 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Вінницького апеляційного суду від 25 квітня 2019 року, в якій просить постанову апеляційного суду скасувати та передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 6 червня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_3 на постанову Вінницького апеляційного суду від 25 квітня 2019 року. Витребувано з Липовецького районного суду Вінницької області справу № 136/68/15-ц.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У червні 2019 року справа надійшла до Верховного Суду.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що судом апеляційної інстанції не було дотримано в повній мірі виконання вимог статті 55, 251, 253 ЦПК України, оскільки суд апеляційної інстанції безпідставно не залучив її правонаступником після смерті ОСОБА_1 , як таку, що прийняла спадщину відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу

Відзив на касаційну скаргу не надходив.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Судами встановлено, що відповідно до актового запису про смерть №79 від 28 вересня 2018 року, складеного виконавчим комітетом Турбівської селищної ради Липовецького району Вінницької області, позивач ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 121).

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 4 грудня 2018 року апеляційне провадження у справі зупинено до залучення до участі у справі правонаступника ОСОБА_1 .

На запит Вінницького апеляційного суду 29 березня 2019 року завідувач Липовецької державної нотаріальної контори направив інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 26 березня 2019 року (сформована о 18 год 12 хв) про те, що спадкова справа до майна померлого ОСОБА_1 не заводилася (т.1 а.с. 129-131).

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 3 квітня 2019 року провадження у справі було поновлено без залучення правонаступника.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Перевіривши наведені у касаційній скарзі доводи, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування земельною ділянкою та житловим будинком.

ІНФОРМАЦІЯ_1 позивач ОСОБА_1 помер.

Спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Відповідно до частини 1 статті 55 ЦПК України в разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 4 грудня 2018 року провадження у справі зупинено до залучення до участі у справі правонаступника ОСОБА_1 .

Установивши, що спадкова справа до майна померлого ОСОБА_1 не заводилась, а отже у позивача відсутні правонаступники, апеляційний суд закрив в частині позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Турбівська селищна рада Липовецького району Вінницької області про встановлення порядку користування земельною ділянкою провадження у справі на підставі частини першої статті 377 ЦПК України.

Проте з таким висновком апеляційного суду погодитися не можна.

Касаційний суд частково погоджується з доводами касаційної скарги ОСОБА_3 щодо передчасного закриття апеляційним судом провадження у справі, у зв`язку з відсутністю правонаступників після смерті ОСОБА_1 з наступних підстав.

Так, суд апеляційної інстанції не звернув увагу на те, що у матеріалах справи наявна довіреність від імені ОСОБА_1 видана на ім`я ОСОБА_3 , відповідно до якої вони проживали за одною адресою, окрім того згідно з доданої до касаційної скарги копії свідоцтва про шлюб вбачається, що ОСОБА_4 та ОСОБА_1 були чоловіком та дружиною.

Відповідно до частини п`ятої статті 411 ЦПК України висновки суду касаційної інстанції, в зв`язку з якими скасовано судові рішення, є обов`язковими для суду першої чи апеляційної інстанції під час нового розгляду справи.

Згідно з частиною першою статті 377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Так, суд апеляційної інстанції правильно установивши, що спірні правовідносини допускають правонаступництво, ухвалюючи рішення в частині закриття провадження у справі не звернув уваги, що стаття 255 ЦПК України не передбачає закриття провадження з підстав відсутності спадкоємців.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо: суд не дослідив зібрані у справі докази; або суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів, або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; або суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів. Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом.

Таким чином, постанова апеляційного суду в частині закриття провадження у справі підлягає скасуванню з направленням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції відповідно до вимог статті 411 ЦПК України.

Керуючись статтями 400, 402, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити частково.

Постанову Вінницького апеляційного суду від 25 квітня 2019 року в частині закриття провадження у справі щодо позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування земельною ділянкою скасувати, справу в цій частині направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. М. Сімоненко

Судді: А. А. Калараш

А. О. Лесько

Є. В. Петров

С. П. Штелик