25 січня 2019 року Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Губської Я.В.,
при секретарі Балан Т.В.,
03.08.2018 року до суду звернулася з позовом ОСОБА_1 до відповідача, в якому вона просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2, який зареєстровано 22.09.2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Московського районного управління юстиції міста Харковаі, актовий запис №1101, посилаючись на те, що спільне життя у них не склалося через несумісність характерів, різні погляди на життя, що призвело до сварок, погіршення шлюбних відносин, втрати почуття любові та поваги один до одного. Від шлюбу подружжя має дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, які проживають разом з матірю. Позивач зазначає, що фактично подружні відносини з відповідачем припинені з грудня 2017 року, спільне господарство не ведеться, тому подальше сімейне життя між ними неможливе та суперечить їх інтересам. Після розірвання шлюбу позивач просить залишити їй прізвище «Красильникова».
Ухвалою судді від 08.10.2018 відкрито провадження у даній справі та призначено до підготовчого судового розгляду.
Згідно ухвали суду від 05.12.2018 року по даній цивільній справі підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.
В судове засідання позивач не зявилася, подала 17.08.2018 до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити та розглянути справу без її участі, проти заочного розгляду справи не заперечує, після розірвання шлюбу просить суд залишити прізвище «Красильникова».
Відповідач повторно в судове засідання не зявився, повідомлений належним чином завчасно про час та місце розгляду справи, ніяких заяв до суду не надавав.
Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача згідно ч.4 ст.223 ЦПК України та, зі згоди позивача, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, задовольняє позов, вважаючи його обґрунтованим, і при цьому виходить з наступного.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про одруження серії 1-ВЛ № 146213 виданого 22.09.2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Московського районного управління юстиції міста Харкова, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3та ОСОБА_2 (до шлюбу - Серебряниковою) ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, 22.09.2001 було укладено шлюб, зареєстрований відділом реєстрації актів громадянського стану Московського районного управління юстиції міста Харкова актовий запис №1101. (а.с.4)
Подружжя від шлюбу має неповнолітніх дітей ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. (а.с. 11,12)
Сторони спільного господарства не ведуть, примирення не бажають. Їх сімя розпалась остаточно і поновлена бути не може. Спору між сторонами щодо місця проживання дітей та про поділ майна не має.
За змістом положень ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Відповідно ч.2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Таким чином, враховуючи конкретні обставини справи, стосунки які склалися у подружжя, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження родини стали неможливими та суперечить інтересам подружжя, що має вагоме значення, в зв'язку з чим позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.
Позивач не вимагає компенсації за понесені судові витрати, пов'язані із зверненням до суду і розглядом цивільної справи.
Керуючись ст.ст. 12,13,223,263-265 ЦПК України, в силу ст. ст. 24,56,110,112 СК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.
Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище «Красильникова».
Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Рішення є документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України ( в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Суддя: Я. В. Губська