ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

5 вересня 2019 року

м. Харків

справа № 644/429/19

провадження № 22-ц/818/3456/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Тичкової О.Ю.,

суддів - Котелевець А.В., Піддубного Р.М.,

за участю секретаря судового засідання - Сидорчук М.О.,

сторони справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, постановлену 13 травня 2019 року об 11 годині 3 хвилини у складі судді Бугери О.В. (повний текст ухвали виготовлений 13 травня 2019 року),

установив:

У січні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просила розірвати нотаріально посвідчений договір довічного утримання (догляду) від 10 червня 2015 року, укладений між нею та ОСОБА_2 , визнати за нею право власності на 1/12 частину квартири АДРЕСА_1 замість права власності на всю квартиру, стягнути з ОСОБА_2 41 440 гривень безпідставно отриманих коштів.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 13 травня 2019 року позов ОСОБА_4 залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України (а.с. 55-56).

Ухвала мотивована тим, що належним чином повідомлена ОСОБА_5 тричі не з`явилась в підготовчі засідання, причини неявки суду не повідомляла, була належним чином повідомлена про судові засідання, 15.04.2019 подавала суду заяву про надання часу для мирного врегулювання спору, але відповідач в судовому засіданні повідомив, що згоди не досягнуто, заяв про розгляд справи за її відсутності ОСОБА_5 позивач до суду не подавала.

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить ухвалу скасувати та направити справу до того ж суду для продовження розгляду. Посилається на порушення судом норм процесуального права. А саме, заява від 15 квітня 2019 року про відкладення судового засідання 17 квітня 2019 року була подана за ініціативою ОСОБА_2 , який бажав урегулювати спір мирним шляхом. В судове засідання 13 травня 2019 року вона не могла прибути, оскільки перебувала на роботі.

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін у справі, дослідивши матеріали справи, обговоривши та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення виходячи з такого.

Відповідно до ст. 375 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

За положеннями статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх яку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Положеннями пункту частини 1 статті 257 ЦПК України повинні враховуватись у системному та логічному зв`язку із положеннями частини 5 статті 223 ЦПК України, згідно з якою у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, законодавець вказує на врахування судом поважності/неповажності причин при повторної неявці позивача до суду.

Аналіз процесуальних норм вказує на те, що при вирішенні питання про залишення позову без розгляду з підстав, передбаченої пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, правове значення для вирішення цього питання має сукупність умов: як факт належного повідомлення позивача про час і місце розгляду справи, так і факт повторної (другої поспіль) неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.3 ст.12 ЦПК України).

26 лютого 2019 року ОСОБА_5 була повідомлена про судове засідання, яке мало відбутися 18.03.2019, що підтверджується зворотнім повідомленням на аркуші справи 47. Однак в судове засідання позивач не з`явилася. Розгляд справи був відкладений до 17 квітня 2019 року (а.с. 48).

15 квітня 2019 року ОСОБА_5 звернулася із клопотанням про відкладення судового засідання для мирного врегулювання спору (а.с. 50), у зв`язку із чим розгляд справи був відкладений до 13 травня 2019 року (а.с. 51). При цьому в судове засідання 17 квітня 2019 року позивач також не прибула.

24 квітня 2019 року позивач отримала судову повістку про судове засідання, призначене на 13 травня 2019 року (а.с. 52-а), і повторно не з`явилася до суду. Причини неявки ОСОБА_5 суду не повідомила, із клопотанням про розгляд справи за її відсутністю або про відкладення розгляду справи до суду не звернулась.

За таких обставин, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про повторну неявку позивача в судове засідання без поважних причин і наявність підстав для залишення позову без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. Ухвала суду є законною та обґрунтованою, скасуванню не підлягає. Апеляційну скаргу належить залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України, суд -

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 13 травня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 10 вересня 2019 року.

Головуючий О.Ю. Тичкова

Судді А.В. Котелевець

Р.М. Піддубний