ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 22-ц/821/371/19Головуючий по 1 інстанції Гудзенко В.Л.
Категорія: на ухвалу Доповідач в апеляційній інстанції Вініченко Б.Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2019 року Черкаський апеляційний суд в складі:

суддів Вініченка Б.Б., Єльцова В.О., Бондаренка С.І.

за участю секретаря Матюхи В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 22 травня 2019 року, ухваленого під головуванням судді Гудзенка В.Л., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Уманська міська рада Черкаської області, державний нотаріус Уманської міської державної нотаріальної контори Кравчук Т.І. про встановлення факту, що квартира АДРЕСА_1 є об`єктом спільної власності, визнання договору купівлі-продажу даної квартири недійсним, переведення прав та обов`язків покупця, скасування реєстрації права власності на квартиру та визнання права власності на квартиру, -

в с т а н о в и в :

В листопаді 2013 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 22 травня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Ухвала суду мотивована тим, що позивач в судові засідання жодного разу не з`явився, причини неявки суду не повідомив та не надав підтверджуючі документи поважності причин неявки, заяви про розгляд справи за його відсутності не надавав, а тому позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на її незаконність, передчасність, порушення судом норм процесуального та матеріального права, просить ухвалу суду скасувати, а матеріали справи направити до суду першої інстанції для розгляду по суті.

В мотивування апеляційної скарги ОСОБА_1 вказав на те, що ним було повідомлено суд про причини неявки та, крім того, в матеріалах справи міститься не одна підписана ним заява про розгляд справи без його особистої участі, а в матеріалах справи відсутні відомості про визнання судом обов`язковою явку позивача в судове засідання.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 - адвокат Кецкало В.В. вказує на те, що доводи апеляційної скарги є необґрунтованими, оскільки позивач належно повідомлявся судом всіма засобами як поштового, так і електронного зв`язку про призначенні судові засідання та при цьому будь-яких заяв про розгляд справи за відсутності позивача до суду ніколи не надавав.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши наявні у справі докази, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до наступного.

Постановою Верховного Суду від 19 вересня 2018 року рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 серпня 2014 року та ухвалу апеляційного суду Черкаської області від 20 червня 2017 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 05 грудня 2018 року справу прийнято до провадження та призначено проведення підготовчого засідання на 14 січня 2019 року.

Засідання призначене на 14 січня 2019 року було відкладено судом на 27 лютого 2019 року у зв`язку із надходженням заяв від ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про його відкладення.

26 лютого 2019 року ОСОБА_1 було направлено на електронну адресу суду клопотання про відкладення розгляду підготовчого засідання призначеного на 27 лютого 2019 року у зв`язку із його хворобою.

27 лютого 2019 року судом було відкладено розгляд підготовчого засідання на 08 квітня 2019 року. Крім того, судом було розміщено на офіційному сайті суду повідомлення про виклик на вказану дату ОСОБА_1 із зазначенням обов`язковості явки позивача.

Відповідно до довідки складеної секретарем судового засідання 08 квітня 2019 року справа не розглядалась у зв`язку із перебуванням головуючого судді на лікарняному.

Наступне судове засідання було призначено на 22 травня 2019 року, про яке ОСОБА_1 повідомлено шляхом розміщення на сайті суду повідомлення про його виклик та направленням судової повістки рекомендованим повідомленням.

В частині п`ятій статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз зазначених норм Закону свідчить про те, що суд може залишити позовну заяву без розгляду з наведеної правової підстави лише у випадку одночасного існування таких умов: 1) належне повідомлення позивача про час та місце розгляду справи; 2) його неявка в два і більше судові засідання поспіль; 3) неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Як видно із матеріалів справи судове засідання призначене на 08 квітня 2019 року не відбулося у зв`язку із хворобою судді. Відомостей про те, що позивач на нього не з`явився у матеріалах справи відсутні.

Таким чином, на день постановлення ухвали про залишення позову без розгляду, у суду не було підстав вважати, що неявка позивача відбулась в два і більше судові засідання поспіль.

Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8 ).

Право на ефективний судовий захист закріплено також у статті 2 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року та в статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» (далі - Конвенція).

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направленню справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є :1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Таким чином, доводи апеляційної скарги про незаконність та необґрунтованість ухвали, порушення норм процесуального права при її постановленні знайшли своє підтвердження під час розгляду апеляційної скарги.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381 - 384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 22 травня 2019 року скасувати, справу передати до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 13 вересня 2019 року.

Судді: