Провадження № 2/761/3459/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Пономаренко Н.В., вивчаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (АДРЕСА_1) про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

в с т а н о в и в :

У грудні 2018 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

Дана позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, спір підсудний Шевченківському районному суду м.Києва. Підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі не вбачається. Форма та зміст позовної заяви, додатки до неї дають підстави для відкриття провадження у справі.

Водночас, п.4 ч.2 ст. 187 ЦПК України передбачено, що при постановленні ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі судом зазначається за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Як встановлено положеннями ч.4 ст. 19 ЦПК України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Крім того, ч.3 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об'єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

В даному випадку, зважаючи на вищенаведені вимоги цивільного процесуального законодавства України, а також враховуючи категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, суддя приходить до висновку, що цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 11, 13, 19, 187, 189-191, 260, 274, 353, 354, п.п. 15.5 п.15 Розділу ХІІІ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и в :

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням.

Розгляд цивільної справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити у справі підготовче судове засідання на 13 лютого 2019 року о 09 год. 30 хв., яке проводити за адресою: м.Київ, вул. Дегтярівська,31-а, зал. 701.

Викликати для участі в підготовчому засіданні учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч.5 ст. 272 ЦПК України.

Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі відповідачу надіслати копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Встановити відповідачу п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву і всіх письмових доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 178, ст. 191 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов'язаний надіслати іншим учасникам справи.

Роз'яснити відповідачу, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз'яснити відповідачу його право пред'явити зустрічний позов у строк, встановлений судом для подання відзиву.

Встановити позивачу п'ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п'ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь на відзив, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз'яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву; відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/sud2610/.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду у зв'язку з порушенням правил підсудності протягом 15 (п'ятнадцяти) днів з дня її складення шляхом подачі апеляційного скарги через Шевченківський районний суд міста Києва.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: