Справа № 456/1749/18 Головуючий у 1 інстанції: Гула Л.В.
Провадження № 22-ц/811/1562/18 Доповідач в 2-й інстанції: Ніткевич А. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого - судді Ніткевича А.В.,

суддів: Бойко С.М., Копняк С.М.

розглянувши в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, в приміщенні Львівського апеляційного суду в м. Львові цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Патронат - Плюс» на ухвалу Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 02 липня 2018 року в складі судді Гули Л.В. в справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Патронат-Плюс» про скасування судового наказу,-

встановила:

ТзОВ «Патронат-Плюс» 19.06.2018 року звернулося в суду із заявою про скасування судового наказу, виданого Стрийським міськрайонним судом 16.05.2018 року в справі №456/1749/18, про стягнення з ТзОВ «Патронат-Плюс» на користь ОСОБА_3 заборгованості з нарахованої, але не виплаченої заробітної плати в розмірі 80646,18 грн., заборгованості за час затримки розрахунку в розмірі 37103,28 грн., судових витрат в сумі 2000 грн. та судового збору в користь держави в розмірі 352,40 грн.

Оскаржуваною ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 02 липня 2018 року заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Патронат-Плюс» про скасування судового наказу повернуто заявнику без розгляду.

Ухвалу суду оскаржило ТзОВ «Патронат-Плюс», вважає висновок суду помилковим та таким, що не відповідає вимогам ЦПК України.

Покликаючись на норми ЦПК України зазначає, що юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, або через представника.

При цьому, керівники юридичної особи статтею 60 ЦПК України, як представники не передбачені.

Вважає, що керівник або член виконавчого органу юридичної особи не її представником в розумінні ст.ст. 58 та 60 ЦПК України, однак має право представляти її в суді, довіреність на керівника або члена виконавчого органу юридичної особи не оформляється.

Від імені боржника ТзОВ «Патронат-Плюс» заяву підписав його керівник - директор, який діє на підставі статуту.

В апеляційній скарзі зазначає, що висновок суду першої інстанції з приводу того, що заява боржника не відповідає вимогам статті 170 ЦПК України не ґрунтується на вимогах закону.

Просить скасувати ухвалу Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 02 липня 2018 рокута направити справу для продовження розгляду в суд першої інстанції.

Згідно із ч. 1 ст. 351 ЦПК України (в редакції закону від 03.10.2017 року) судом апеляційної інстанції у цивільних справах є апеляційний суд, у межах апеляційного округу якого (території, на яку поширюються повноваження відповідного апеляційного суду) знаходиться місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до Указу Президента України №452/2017 від 29.12.2017 року «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» Апеляційний суд Львівської області ліквідовано та створено новий - Львівський апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Львівську область, з місцезнаходженням у місті Львові.

04 жовтня 2018 року у газеті «Голос України» опубліковано повідомлення голови Львівського апеляційного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Згідно із ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції щодо повернення заяви заявникові (п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

За таких обставин апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до приписів ч. 13 ст. 7 ЦПК України, судове засідання не проводиться.

Ухвалою про призначення справи до розгляду від 29 жовтня 2018 року вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, межі та доводи скарги, колегія суддів вважає, що скарга не підлягає до задоволення виходячи із такого.

Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими ЦПК України, у порядку: наказного провадження, позовного провадження (загального а бо спрощеного), окремого провадження (ч. 2 ст. 19 ЦПК України).

За частиною 3 статті 19 ЦПК України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Відповідно до ст. 160 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Судовий наказ підлягає виконанню за правилами, встановленими для виконання судових рішень у порядку, встановленому законом.

Статтею 170 ЦПК України передбачено форму і зміст заяви про скасування судового наказу та строки її подання.

Зокрема, заява про скасування судового наказу має містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; наказ, що оспорюється; зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача. Заява підписується боржником або його представником.

У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду (ч. 6 ст. 170 ЦПК України).

Звертаючись із заявою про скасування судового наказу ТзОВ «Патронат-Плюс», яку від імені товариства підписав директор ОСОБА_4, покликалось на те, що зобов'язання по оплаті праці ОСОБА_3 боржник виконав у повному обсязі, тому судовий наказ підлягає скасуванню.

Постановляючи оскаржувану ухвалу та повертаючи заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що заявником у заяві про скасування судового наказу не зазначено ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) представника боржника, його місце проживання або місцезнаходження та не додано до заяви документ, що підтверджує повноваження представника боржника ТзОВ «Патронат-Плюс».

Колегія суддів не в повній мірі погоджується з таким висновком місцевого суду виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються документ, що підтверджує сплату судового збору; документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (ч. 1 ст. 58 ЦПК України).

Згідно із ч. 3 цієї статті юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Документи, що підтверджують повноваження представників передбачені статтею 62 ЦПК України.

Органи юридичної особи можуть бути одноосібними (директор, президент) і колективними (загальні збори, наглядова рада, правління тощо). Орган юридичної особи визначається або законом та іншим нормативно-правовим актом, або засновницькими документами. Якщо орган юридичної особи визначений у засновницьких документах, для підтвердження повноважень представника необхідне пред'явлення суду відповідних документів.

Колегія суддів фактично погоджується з доводами апеляційної скарги в тій частині, що керівник юридичної особи не є її представником в розумінні статтей 58, 60 ЦПК України, відповідно він має право без довіреності представляти таку особу в суді.

Разом з цим, повноваження керівника юридичної особи засвідчуються документами, що посвідчують його службове становище (посвідченням, копією наказу про призначення на посаду тощо).

З матеріалів справи встановлено, що будь-яких доказів на підтвердження повноважень, як керівника апелянта ТзОВ «Патронат-Плюс» та особи, яка в принципі має право діяти від імені ТзОВ «Патронат-Плюс» саме як директор, до заяви про скасування судового наказу не подано.

Таким чином, висновки місцевого суду про те, що подана ТзОВ «Патронат-Плюс» заява не відповідає ст. 170 ЦПК України, а саме не долучено документ, що підтверджує особу ОСОБА_4 як директора ТзОВ «Патронат-Плюс», відповідає обставинам справи.

Інші доводи апеляційної скарги для зміни чи скасування ухвали суду відсутні.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 259, 367, 368, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

постановила:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Патронат - Плюс» - залишити без задоволення.

Ухвалу Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 02 липня 2018 року- залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття, може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складений 29 січня 2019 року.

Головуючий: А.В. Ніткевич

Судді: С.М. Бойко

С.М. Копняк