Справа № 369/8822/19
Провадження №2/369/3637/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.09.2019 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Дубас Т.В.,

при секретарі Мазурик Д.С.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Тимошенко О.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання представника відповідача ПрАТ «Київобленерго» - Тимошенко О.В. про закриття провадження по справі за позовом ОСОБА_2 до приватного акціонерного товариства «Київобленерго» про визнання недійсним рішення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулась до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ПрАТ «Київобленерго» про визнання рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту № 035742 від 23.04.2019 року про порушення Правил користування електричною енергією, оформлене протоколом № 092 від 05.06.2019 року недійсним.

10.09.2019 року в судовому засіданні представником відповідача ПрАТ «Київобленерго» - Тимошенко О.В. заявлено клопотання про закриття провадження у справі, оскільки даний спір не підлягає розгляду за правилами будь-якого судочинства відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду від 06.02.2019 року по справі 522/12901/17-ц.

Крім того, в клопотанні зазначив, що взаємовідносини в сфері постачання та розподілу електричної енергії врегульовані Законом України «Про ринок електричної енергії», на виконання вимог закону Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Постановою № 312 від 14.03.2018 року затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ).

Відповідно до підпункту 1.1.1 ПРРЕЕ Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Пунктом 8.2. ПРРЕЕ встановлено порядок оформлення претензій учасниками роздрібного ринку електричної енергії.

Відповідно до підпункту 8.2.5. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Аналогічна норма містилась в п 6.41 Правил користування електричною енергією (далі по тексту - ПКЕЕ), що втратили свою чинність з 11.06.2018 року.

Відповідно до п. 8.2.7. ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку

ПРРЕЕ не передбачено право на звернення споживача до суду для оскарження рішення комісії з розгляду актів про порушення.

Договором про постачання електричної енергії також не передбачено можливості такого оскарження рішення комісії.

Складений працівниками ПрАТ «Київобленерго» Акт про порушення № К035742 є лише фіксацією порушення, що було виявлено під час проведення перевірки електрообладнання та засобів обліку об`єкту за адресою АДРЕСА_1 Садова, №51.

Зазначений акт визнається як доказ, із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення спору, щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний встановити факт порушення та перевірити нарахування.

Врахувавши викладене представник відповідача просив закрити провадження по справі, оскільки позовні вимоги ОСОБА_2 про скасування рішення ПрАТ «Київобленерго», оформленого протоколом № 92 від 05.06.2019 року засідання комісії відповідача по розгляду Акту № К035742 від 23.04.2019 року про порушення позивачем Правил роздрібного ринку електричної енергії (надалі по тексту ПРРЕЕ), яким застосовано донарахування вартості не облікованої електроенергії внаслідок порушення ПРРЕЕ у сумі 205199,06 грн. не відносяться до юрисдикції загальних судів, порушують визначений законом спосіб захисту прав та інтересів сторін, а сам спір не підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства.

Представник позивача заперечила проти закриття провадження у справі.

Представник відповідача підтримав клопотання, просив суд його задовольнити.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши доводи сторін, встановив наступне.

Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Із змісту позову вбачається, що ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ПрАТ «Київобленерго» за захистом, на її думку, порушених цивільних прав, в якій просила визнати рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту № 035742 від 23.04.2019 року про порушення Правил користування електричною енергією, оформлене протоколом № 092 від 05.06.2019 року недійсним.

Відповідно до змісту статей 11, 15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

Таку правову позицію висловлено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 503цс18).

Такого ж правового висновку дійшов Верховний Суд України у своїх постановах від 12 вересня 2011 року № 6-25цс11, від 30 травня 2012 року № 6-3765вов09.

При цьому поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18 та від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18, від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, оскарження рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту № 035742 від 23.04.2019 року про порушення Правил користування електричною енергією, оформлене протоколом № 092 від 05.06.2019 року недійсним, які не встановлюють для позивача будь-яких обов`язків, крім рекомендації сплатити нараховані збитки, що є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством в якості способу захисту прав.

Зазначений акт та рішення можуть бути визнані в якості доказу при вирішенні іншого спору, де б оспорювались дії, рішення, які є обов`язковими до виконання, зокрема, при визнанні дій відповідача щодо відключення від електропостачання неправомірними та відшкодуванні шкоди або при пред`явленні позову про стягнення матеріальних збитків, заподіяних розкраданням електроенергії у разі самовільного підключення до електромережі, або споживанні електроенергії без приладів обліку, при вирішенні яких суд зобов`язаний буде дати оцінку вказаному акту та рішенню, яке оформлено протоколом.

За таких обставин, що вимоги позивача не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але і взагалі не підлягають судовому розгляду. Обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом пред`явлення позову про визнання рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту № 035742 від 23.04.2019 року про порушення Правил користування електричною енергією, оформлене протоколом № 092 від 05.06.2019 року недійсним, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, суд вважає клопотання представника відповідача обґрунтованим, оскільки позовні вимоги ОСОБА_2 не підлягають судовому розгляду.

Керуючись ст. 11, 15, 255, ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника відповідача ПрАТ «Київобленерго» - Тимошенко О.В. про закриття провадження по справі за позовом ОСОБА_2 до приватного акціонерного товариства «Київобленерго» про визнання недійсним рішення задовольнити.

Закрити провадження у справі № 369/8822/19 за позовом ОСОБА_2 до приватного акціонерного товариства «Київобленерго» про визнання недійсним рішення

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня його проголошення, до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлений 11.09.2019 року.

Суддя: Дубас Т.В.