Справа № 357/5996/18
У Х В А Л А

11 вересня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Бондаренко О. В., при секретарі Бондаренко Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з даною заявою 06.06.2019 року, в якій просила скасувати заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20.12.2018 року, у справі № 357/5996/18, 2/357/2564/19, за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до неї, про стягнення заборгованості. Заяву обґрунтовує тим, що 31.05.2019 року поштовим листом вона отримала ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду про виправлення описки. Із даної ухвали вона дізналась про існування рішення Білоцерківського міськрайонного суду від 20.12.2018 року, яким з неї на користь АТ КБ «ПриватБанк» стягнуто заборгованість в сумі 117 000 гривень. Цього ж дня в канцелярії Білоцерківського міськрайонного суду вона отримала повний текст вище вказаного рішення суду та була ознайомлена з матеріалами справи. З даним рішенням категорично не згодна, оскільки обставини справи встановленні не у повному обсязі. Крім того, вона не з`явилася в судове засідання та не повідомила про причини не явки з поважних на це причин, оскільки, ні ухвали про відкриття провадження, ні повісток до суду вона не отримувала. Текст рішення суду вона також не отримала, а тому фізично була позбавлена можливості бути присутньою на суді та захищати свої інтереси, тобто, не була повідомлена належним чином про час і місце розгляду справи. Через відсутність в судовому засіданні вона також не змогла надати пояснення і витребувати у позивача необхідні документи, які вважає доказами, що підтверджують її заперечення, а саме: витребувати у позивача виписку по рахунку, в якій помісячно відображається виникнення заборгованості, квитанцію за її підписом, яка є підтвердженням отримання кредиту в розмірі, який зазначений в договорі, оскільки за змістом статей 1046, 1054 ЦК України кредитний договір є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Окрім цього, вона була позбавлена можливості заявити вимогу про застосування строків позовної давності. Відповідно до правового висновку ВСУ по справі № 6-2462цс від 14.12.2016 року та №6-2520цс15 від 06.04.2016 року, у разі неналежного виконання позичальником зобов`язань за кредитним договором, позовна давність за вимогами кредитора про повернення кредитних коштів та процентів за користування кредитом, повернення яких відповідно до умов договору визначено періодичними щомісячними платежами, повинна обчислюватися з моменту настання строку погашення чергового платежу. Останнє користування платіжною карткою мало місце 31.12.2014 року, а позов до суду було подано 02.05.2018 року, тобто після спливу 3-річного строку позовної давності. Таким чином, не будучи присутньою в судовому засіданні вона була позбавлена можливості захистити свої права передбачені Законом і заявити про застосування строку позовної давності. У зв`язку з цим, просить скасувати заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду від 20.12.2018 року справа № 357/5996/18, 2/357/2564/18 за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором і призначити справу до розгляду в загальному чи спрощеному позовному провадженні.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлялись належним чином.

Представник позивача 01.08.2019 року подав до суду відзив на заяву про перегляд заочного рішення, в якому зазначив, що ОСОБА_1 звернулась до ПАТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання кредитних послуг, у зв`язку з чим підписала заяву № б/н від 06.06.2011 року, згідно якої отримала кредитну картку «Універсальна».21.08.2013 року відповідачу було переоформлено кредитну карту на престижну кредитну картку «Соld» та відкрито картковий рахунок, згідно якого вона отримала кредит у розмірі 8800,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту, зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 27.60 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. Стосовно перегляду заочного рішення зазначає. Аналізуючи зміст заяви, в ній обов`язково повинні бути зазначені процесуальні обставини для скасування заочного рішення (поважність причин неявки відповідача в судове засідання та неповідомлення їх суду) та матеріальні обставини для скасування (посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення). Виходячи з матеріалів справи та протоколу судових засідань відповідач належним чином повідомлений та від нього не надійшло жодних клопотань, заперечень чи інших документів щодо розгляду даної справи. Також, для скасування заочного рішення потрібно не тільки поважність причин неявки відповідача, але й додатково і поважність причин неповідомлення суду про неможливість з`явитись в судове засідання, а відповідач не подавав а ні клопотань, а ні заперечень та не просив відкласти розгляд справи за поважністю причини не прибуття на призначені дати судового розгляду. По-друге, щодо матеріальних підстав для скасування заочного рішення, то відповідач повинен вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача та не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи. В той же час в ЦПК України чітко врегульовано порядок подачі доказів згідно зі ст. 43 ЦПК України. Тому, можна зробити висновок, що відповідач, посилаючись на докази, якими обґрунтовуються заперечення, повинен вказати не тільки на нові докази, але й навести поважні причини, чому такі докази не були подані до початку розгляду справи по суті. Щодо форми кредитного договору, то при оформленні кредиту заява на отримання кредиту, підписується повнолітньою, дієздатною особою, яким підтверджується, що позичальник ознайомлений з Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами Банку. Відповідно до Розділу 1 Загальних положень Умов та Правил надання банківських послуг, ПАТ Комерційний банк «ПриватБанк», керуючись законодавством України, публічно пропонує невизначеному колу осіб можливість отримання банківських послуг, для чого публікує Умови та Правила надання банківських послуг. Тобто, Правила та Умови є публічною офертою, що містять умови та правила надання послуг банком його клієнтам. Таким чином, клієнт отримує доступ до всіх без виключення послуг Банку. Відповідачем було підписано заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг., в якій зазначено, що підписавши цю заяву, відповідач ознайомився та згодний з Умовами та Правилами надання банківських послуг, в тому числі з Умовами та Правилами обслуговування по платіжним карткам, Тарифами банку, які разом з цією заявою складають Договір банківського обслуговування. Окрім цього, зазначено що відповідачу було надано для ознайомлення Умови та правила в письмовому вигляді, ознайомлення з чим засвідчується власним підписом в Заявці про приєднання. Підписавши заяву Банк та клієнт приєднуються і зобов`язуються виконувати умови, викладені в Умовах та Правилах надання банківських послуг, Тарифах банку Договорі банківського обслуговування в цілому. На підставі поданої Заяви, що разом з Умовами та Правилами зі зразками підписів та відбитком печатки, Тарифами, що розташовані на офіційному сайті Банку складають Договір про надання банківських послуг. Стосовно наданих Банком доказів укладення кредитного договору, то банком надані такі докази, які підтверджують факт укладання кредитного договору та наявність не виконаних кредитних зобов`язань:копія кредитного договору;розрахунок заборгованості;копія паспорта відповідача, за яким був оформлений кредитний договір;виписка по рахунку;фото клієнта з карткою. Щодо наданого банком розрахунку заборгованості, слід зауважити, що розрахунок заборгованості не є первинним документом за своєю природою, а є інформаційним документом по факту обробки фактичного операційного руху грошових коштів по рахунках кредитної угоди, а також відображує стан нарахувань в певні періоди часу, тому надано виписку по рахунку. Із виписки вбачається, що відповідач знімав кредитні кошти, потім частково погашав заборгованість за договором і знову користувався кредитними коштами. Користуючись кредитними коштами, відповідачу були добре відомі і зрозумілі умови договору, а тому його твердження щодо не знання тарифів, умов та правил не відповідають дійсним обставинам справи. Щодо строків позовної давності, то необхідно звернути увагу суду, що даний кредитний продукт має певні особливості та відмінності від інших кредитних договорів. Безпосередньо в загально прийнятих договорах істотні умови мають чіткий строк виконання та точний щомісячний платіж визначений чітко в грошових одиницях ануїтет, тощо. Відповідно по даному договору відкрито картковий рахунок, встановлено кредитний ліміт на картку, видано картку, а сума обов`язкового мінімального щомісячного платежу залежить від суми використаного кредитного ліміту. Кредитна картка є поновлювальною кредитною лінією, тобто це кредит, що надається банком клієнту в межах встановленого ліміту заборгованості, який використовується повністю або частинами і поновлюється в міру погашення раніше виданого кредиту. Клієнт, використавши та погасивши заборгованість за кредитною лінією, може знову користуватися нею у межах строку дії картки. Відповідно до правил користування карткою строк дії картки вказано на лицевій стороні картки. Картка діє до останнього календарного дня вказаного місяця. Отже, строк перевипущеної картки до останнього дня 08.2017 року, позивач же звернувся до суду з позовом до відповідача 28.05.2018 року до спливу строку позовної давності. У зв`язку з цим, обставини, на які відповідач посилається, не відповідають дійсності, а строк позовної давності Позивачем дотримано при зверненні до суду. Також, на даний час, відповідач належним чином свої зобов`язання за Кредитним Договором не виконав. У зв`язку з цим, просив суд відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Представник відповідача, адвокат Бойко І.Ю. подала до суду заяву про проведення судового засідання без участі сторони відповідача за наявними матеріалами, заяву підтримує та просить її задовольнити.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, оглянувши матеріали заяви та матеріали цивільної справи №357/5996/18, при вирішенні заяви про перегляд заочного рішення виходить з наступного.

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20.12.2018 року було задоволено позов Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» та стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за договором № б/н від 06.06.2011 року в розмірі 117000,00 грн. та судові витрати у справі в розмірі 1762,00 грн.

Відповідно до ч.3 ст. 284 ЦПК України, учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи ( а.с. 94-97, 98, 99, 114, 116), повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, відповідач отримала його копію 31.05.2019 року та 06.06.2019 року, протягом двадцяти днів з дня його отримання, подала до суду дану заяву, тому суд приходить до висновку про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Пунктом 30 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12.06.2009 р. визначено, що суд скасовує заочне рішення, якщо визнає, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Так, з матеріалів справи (а.с.48,86,91,92), вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , повідомлялась судом про розгляд справи належним чином, однак, судові повідомлення були повернуті за закінченням встановленого терміну зберігання, що є підставою вважати, що відповідач неналежним чином повідомлений про розгляду справи, враховуючи правову позицію викладену в постанові Верховного Суду України № 127/2871/16-ц від 20 червня 2018 року, в якій зазначено, що повернута судова повістка з причини - «закінчення терміну зберігання», що не свідчить про відмову позивача від одержання повістки чи про його незнаходження за адресою, не є належними способами повідомлення позивача про розгляд справи, який в такому випадку відкладається.

Таким чином, відповідач не була повідомлена про розгляд справи та не мала можливості подати до суду заперечення проти позову і доводів позивача щодо обставин справи та доказів у ній.

Суд приймає до уваги міркування відповідача викладені у заяві щодо доводів позивача та доданих до позову доказів, оскільки вони мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, виходячи з принципів цивільного судочинства, оглянувши матеріали справи, оцінивши повідомлені заявником обставини та враховуючи, що докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд приходить до висновку, що заява про перегляд заочного рішення підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 287-288, 353 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду у справі № 357/5996/18.

Скасувати заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду від 20.12.2018 року у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості.

Призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи на 28 жовтня 2019 року о 11 год. 00 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО. В. Бондаренко