Ухвала

05 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 201/5279/16

провадження № 61-11227св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Журавель В. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу прокуратури Дніпропетровської області на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 07 травня 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Харківське автотранспортне підприємство 16330», яке ухвалою суду від 04 червня 2018 року замінено на належного відповідача - Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДКС України у Дніпропетровській області), про відшкодування шкоди, завданої злочином.

Рішенням Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 20 серпня 2018 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ГУ ДКС України у Дніпропетровській області шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на користь ОСОБА_1 : 46 952,77 грн в рахунок повернення витрат на лікування і протезування; 22 623,26 грн заборгованості за щомісячними платежами; 480,00 грн щомісячно в рахунок відшкодування шкоди здоров`ю безстроково; 9 600,00 грн щорічно в рахунок відшкодування витрат на санаторно-курортне лікування безстроково; 2 524,80 грн в рахунок повернення витрат на оплату судово-медичної експертизи.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 07 травня 2019 року в прийнятті апеляційної скарги відмовлено та повернуто її прокуратурі Дніпропетровської області.

У червні 2019 року прокуратура Дніпропетровської області звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить скасувати ухвалу суду апеляційної інстанції, та направити справу на новий розгляд до апеляційного суду, посилаючись на порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК Українипідставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильності застосування норм матеріального права та дотримання норм процесуального права.

Разом з цим у касаційній скарзі викладено клопотанняпро участь представника Генеральної прокуратури України у судовому засіданні.

Клопотання про участь у судовому засіданні задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Абзац другий частини першої цієї статті визначає, що в разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішує Верховний Суд з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.

Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанцій норм матеріального чи процесуального права та не вирішує питань доказування у справі і не встановлює обставин справи.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Оскільки суд касаційної інстанції не приймав рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень у справі і такої необхідності колегія суддів не вбачає, то підстави для задоволення клопотання прокуратури Дніпропетровської області про участь у судовому засіданні представника Генеральної прокуратури України відсутні.

Керуючись статтями 7, 279, 400, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання прокуратури Дніпропетровської області про участь у судовому засіданні представника Генеральної прокуратури України відмовити.

Справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про відшкодування шкоди, завданої злочином, призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії із п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

В. І. Журавель