У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.09.2019 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бедьо В.І. розглянувши матеріали цивільної справи в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Киблярівська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, Ужгородська районна державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою в порядку окремого провадження про встановлення факту постійного проживання разом з померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 мамою ОСОБА_2 в АДРЕСА_1 .

Детально вивчивши зміст заявлених вимог судом встановлено, що заявниця просить суд встановити юридичний факт постійного проживання зі спадкодавцем, оскільки внаслідок відсутності доказів його постійного проживання за вказаною у заяві адресою, нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 .

Таким чином у даному випадку зі змісту заяви вбачається спір про право, оскільки вимога про встановлення факту постійного проживання пов`язана з доведенням факту прийняття спадщини, на яку можуть мати права інші спадкоємці, враховуючи зокрема ту обставин , що згідно доданої до позову копії заповіту померла заповідала все своє майно порівну двом особам , зокрема: ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Так згідно з пунктами 2, 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до ІНФОРМАЦІЯ_2 тощо.

Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно з ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Частиною 4 ст. 315 ЦПК України також передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Звертаючись до суду з відповідною заявою, ОСОБА_1 вказує, що встановлення відповідного факту є необхідним для виникнення права на спадщину.

За таких обставин, приймаючи до уваги, що з поданої до суду заяви вбачається спір про право, у відкритті провадження за ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Киблярівська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, Ужгородська районна державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення необхідно відмовити, роз`яснивши право звернення з позовом в загальному порядку з дотриманням правил підсудності.

Керуючись ст. 315 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у відкритті провадження в справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Киблярівська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, Ужгородська районна державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду або

через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручене у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому віддповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.І. Бедьо