ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/995/19 Справа № 203/4216/17 Суддя у 1-й інстанції - яМ.О. Суддя у 2-й інстанції - Єлізаренко І. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2019 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Єлізаренко І.А.

суддів Красвітної Т.П., Свистунової О.В.,

за участю секретаря Черкас Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 27 квітня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа Комунальне підприємство «Жилсервіс-2» Дніпровської міської ради про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття,-

В С Т А Н О В И Л А :

У листопаді 2017 року ОСОБА_2 звернувся з позовом до ОСОБА_1, третя особа КП «Жилсервіс-2» Дніпровської міської ради про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_2 посилався на те, що він є власником квартири АДРЕСА_1. Квартира АДРЕСА_2 у цьому ж будинку розташована поверхом вище та належить на праві власності відповідачу ОСОБА_1 14 вересня 2017 року належну йому квартиру було залито через мережі водопостачання квартири АДРЕСА_2. У результаті було залито: гіпсокартон на стелі кухні площею 0,8 м2 (по периметру швів), а також біля вбудованих ліхтарів; гіпсокартон на стелі коридора площею 0,6 м2 (по периметру стиків), а також біля вбудованого ліхтаря площею 0,4 м2; стіна у спальні-1 площею 0,5 м2 (по периметру), а також стеля площею 0,5 м2 та підлога площею 6,0 м2; стіна у спальні-2 площею 1,3 м2 (по периметру), а також стеля площею 0,9 м2 та підлога площею 6,5 м2; стеля у залі площею 2,8 м2 (по периметру), а також підлога площею 6,0 м2. Факт залиття, а також його обсяги були встановлені комісією, яка складалася з працівників третьої особи, і відображені у відповідному акті № 30 від 09 жовтня 2017 року. Вартість відновлювального ремонту згідно з експертним дослідженням склала 111 250 грн. Відповідач ОСОБА_1 відмовився відшкодовувати йому заподіяну шкоду. Діями відповідача йому було спричинено моральну шкоду, оскільки затоплена квартира є його єдиним житлом, йому спричинено дискомфорт, нервові переживання з приводу необхідності проведення ремонту. На підставі викладеного просив суд стягнути з відповідача компенсацію заподіяної матеріальної шкоди в сумі 111 250 грн., моральної шкоди в сумі 15 000 грн., компенсацію понесених витрат з проведення будівельно-технічного дослідження в сумі 1 500 грн., а також витрат з оплати судового збору.

Рішенням Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 27 квітня 2018 року частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 компенсацію заподіяної матеріальної шкоди в сумі 111 250 грн., компенсацію заподіяної моральної шкоди в сумі 5 000 грн., компенсацію судових витрат у сумі - 3 252 грн. 50 коп., разом - 119 502 грн. 50 коп. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Повернуто ОСОБА_2 зайво сплачений судовий збір у сумі 1 028 грн. 75 коп. (квитанція ПАТ КБ «Приватбанк» від 13 листопада 2017 року №980.12029).

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду від 27 квітня 2018 року скасувати та ухвалити нове рішення, про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2, посилаючись на неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно ч.1 ст. 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю. Відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого наведена у додатку № 4 до вказаних Правил.

Згідно додатку № 4 вказаних правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) має містити відомості: про дату та місце його складання; склад комісії; адресу, за якою трапилось залиття; описуються подія та наслідки події (що залито, обсяги робіт, ушкодження); причина залиття; висновки та рекомендації комісії; відомості про особу, яка заподіяла шкоду; підписи членів комісії. Крім того, з вказаним актом мають бути ознайомлені мешканці квартир.

В Акті про залиття обов'язково описується що трапилося і які наслідки (що залите, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено, чітко зазначається причини залиття (несанкціоноване втручання мешканців квартири у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.).

Тобто, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Акт обов'язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність. В такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи підписувати складений акт відмовилися та зазначити причини такої відмови.

Основною метою при складанні акту залиття квартири є встановлення причин залиття, та осіб, відповідальних за спричинену шкоду.

З матеріалів справи вбачається, позивач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с. 90, 91).

Квартира АДРЕСА_2, розташована поверхом вище та належить на праві власності відповідачу ОСОБА_1 (а.с.95, 96).

14 вересня 2017 року квартиру позивача було залито через мережі водопостачання квартири із АДРЕСА_2.

З акту про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 09 жовтня 2017 року вбачається, що у результаті аварії 14 вересня 2017 року в АДРЕСА_1 було залито: гіпсокартон на стелі кухні площею 0,8 м2 (по периметру швів), а також біля вбудованих ліхтарів; гіпсокартон на стелі коридора площею 0,6 м2 (по периметру стиків), а також біля вбудованого ліхтаря площею 0,4 м2; стіна у спальні-1 площею 0,5 м2 (по периметру), а також стеля площею 0,5 м2 та підлога площею 6,0 м2; стіна у спальні-2 площею 1,3 м2 (по периметру), а також стеля площею 0,9 м2 та підлога площею 6,5 м2; стеля у залі площею 2,8 м2 (по периметру), а також підлога площею 6,0 м2. Причину аварії встановити не можливо, оскільки мешканці кваритири АДРЕСА_2 не надали доступу спеціалісту аварійної служби, причину протікання квартири АДРЕСА_2 ліквідовано самостійно (а.с.6).

Таким чином, матеріалами справи підтверджується, що 14 вересня 2017 року дійсно мало місце залиття квартири АДРЕСА_1 та таке залиття відбулося з квартири АДРЕСА_2, що знаходиться поверхом вище, та власником якої є відповідач ОСОБА_1

20 жовтня 2017 року експертом ОСОБА_3 за заявою позивача було складено звіт №1410-17/1, відповідно до якого вартість ремонтно-відновлювальних робіт, що необхідно провести позивачеві після залиття квартири, склала 111 250 грн.(а.с.13-86).

Вартість послуг за проведення дослідження становить 1 500 грн. (а.с.9).

У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз'яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Відповідно до загальних підстав відповідальності за завдану майнову шкоду існує презумпція завдавача шкоди, згідно якої не позивач доводить вину відповідача, а відповідач доводить відсутність своєї вини.

Тобто, саме відповідач має довести відсутність своєї вини у залитті квартири позивача.

Слід зазначити відповідачем не було надано суду доказів на спростування його вини у залиті належної позивачу квартири.

Отже, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_2, стягнувши з відповідача на користь позивача заподіяну матеріальну шкоду в сумі 111 250 грн., компенсацію судових витрат у сумі - 3 252 грн. 50 коп., та, з урахуванням розумності та співмірності, стягнув в рахунок відшкодування моральної шкоди на користь позивача 5000 грн.

Доводи апеляційної скарги про відсутність доказів залиття належної позивачу квартири є безпідставними та спростовується наданими до матеріалів доказами.

Посилання в апеляційній скарзі на невідповідність висновків суду обставинам справи є необґрунтованими.

Доводи апеляційної скарги про неправильне застосування судом норм матеріального та порушення норм процесуального права є безпідставними.

Приведені в апеляційній скарзі інші доводи зводяться до незгоди з рішенням суду, переоцінки висновків рішення суду.

Будь-яких інших доказів, що спростовують правильність рішення суду в апеляційній скарзі не наведено, тому рішення суду підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга відхиленню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О СТ А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 27 квітня 2018 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя

Судді