Справа № 522/1923/19
Провадження № 2/522/4579/19
У Х В А Л А

07 лютого 2019 року суддя Приморського районного суду міста Одеси Чернявська Л.М., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із спільного майна та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

05 лютого 2019 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із спільного майна та визнання права власності. Позивачка просить: 1) виділити їй в натурі 678/1000 частки квартири АДРЕСА_1, яка є спільним майном співвласників загальною площею 42,3 кв.м, житловою 25,3 кв.м.; 2) припинити її право спільної часткової власності на квартиру АДРЕСА_1; 3) визнати за нею право власності цю квартиру. Зазначає, що на теперішній час вона є пенсіонеркою, отримує мінімальну пенсію тому ії матеріальне становище є скрутним, у зв'язку з чим просить відстрочити сплату судового збору до вирішення справи по суті.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суду не надані належні та допустимі докази, які свідчать, що позивака перебуває в важкому матеріальному стані, тому суддя вважає клопотання про відстрочку сплати судового збору не обґрунтованим, а тому відмовляє у наданні відстрочки сплати судового збору.

Так, статтями 174-177 ЦПК України встановлені вимоги до заяв по суті справи, які подаються учасниками справи до суду.

В порядку ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, в порядку ч.1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством справляється судовий збір.

В порядку ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно п.2 ч1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

Проте, суду не наданий документ, який підтверджує сплату судового збору та ціна позову не визначена.

Ч.2 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Судовий збір за звернення до суду з майновими вимогами складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, позивачці необхідно визначити ціну позову щодо вимог майнового характеру та надати суду документ про сплату судового збору в розмірі 1 відсоток ціни позову, а також сплатити судовий збір за звернення до суду з вимогами немайнового характеру.

При цьому, суду не надані додатки до примірника позовної заяви для вручення відповідачу.

Відповідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, у зв'язку з тим, що позовна заява не відповідає вимогам чинного законодавства, тому вважаю необхідним позовну заяву залишити без руху та надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви щодо сплату судового збору за звернення до суду з вимогами майнового характеру з урахування ціни позову та вимог немайнового характеру, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Керуючись ст. ст. 136, 175, 185 ЦПК України, ст.ст. 5, 8 Закону України Про судовий збір»,

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у надані відстрочки сплати судового збору з звернення до суду з майновими та немайновими вимогами до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із спільного майна та визнання права власності.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із спільного майна та визнання права власності залишити без руху.

Надати позивачці строк на усунення недоліків в позовній заяві щодо сплати судового збору, визначення ціни позову та надання примірника позовної заяви з додатками для вручення відповідачу, який не перевищує десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Л. М. Чернявська

"07" лютого 2019 р.