Провадження № 2/761/7227/2019
У Х В А Л А

10 вересня 2019 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Савицький О.А., вивчаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування свідоцтва про право власності, виселення та зняття реєстрації місця проживання,

В С Т А Н О В И В:

05.09.2019 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування свідоцтва про право власності, виселення та зняття реєстрації місця проживання.

Разом з тим, вивчивши матеріали позовної заяви, вважаю, що вони не відповідають вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, у відповідності до положень до п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

У пункті 7 постанови № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що «позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладенні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

Так, зміст позовної заяви свідчить, що позивачем не викладені обставини щодо обґрунтування підстав та предмету позову, тобто, які саме суб`єктивні права ОСОБА_1 , а які ОСОБА_2 порушені, якими саме діями відповідачів з приводу даного предмету спору.

Крім того, в порушення вищезазначених вимог, у прохальній частині позовної заяви вказано: виселити родину Тесленків із комунальної квартири АДРЕСА_1 без надання родині АДРЕСА_2 іншого приміщення за неможливістю проживання з ними в одній квартирі разом із залежними від них особами, а тому, позивачам необхідно уточнитись стосовно осіб, які входять в родину Тесленків та визначити статус «залежними від них осіб» зазначивши їх у позовній заяві відповідно до вимог ч.3 ст. 175 ЦПК України та надати для них примірники позовної заяви з додатками.

Згідно з п.10 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У зв`язку з наведеним, позивачам необхідно надати підтвердження, що ними не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, як передбачено вимогами ч.1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості учасників справи.

Проте, позивачем не додано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, для надсилання відповідачу.

У разі виправлення недоліків у вказаній частині, нову позовну заяву необхідно подати разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників процесу.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як передбачено ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв немайнового характеру, які подаються до суду фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 768 грн. 40 коп.

Згідно з ч.7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Відтак, враховуючи положення ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», позивачам слід сплати кожним з них судовий збір за подання до суду трьох вимог немайнового характеру, тобто, по 768 грн. 40 коп. за кожну, а разом 4610,40 грн. та надати суду оригінали документів, що підтверджують сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Реквізити для сплати судового збору за подання заяв до Шевченківського районного суду міста Києва: отримувач коштів - УДКСУ у Шевченківському районі ГУ ДКСУ у м. Києві; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37995466; банк отримувача - ГУ ДКСУ у м. Києві; код банку отримувача (МФО) - 820019; рахунок отримувача - 0011; код класифікації доходів бюджету - 22030001; призначення платежу - «*;101;_____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _______(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Шевченківський районний суд міста Києва».

В свою чергу, відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження заяви до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та керуючись ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування свідоцтва про право власності, виселення та зняття реєстрації місця проживання, - залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачами ухвали, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачам.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: