"05" лютого 2019 р. Справа № 363/3090/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2019 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Рудюка О.Д.,

за участю секретаря Клименко В.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Вишгороді в загальному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В судові засідання, призначені 05 листопада 2018 року та 05 лютого 2019 року позивач та його представник повторно не зявилась, про поважність причин не явки суд не повідомляли, із заявою про розгляд справи у відсутність позивача та його представника, до суду не звертались, що було підставою перенесення розгляду справи.

Про день, час та місце судових засідань за вказаною позовній заяві адресою для листування, позивач та представник позивача були повідомлені судом належним чином, що підтверджується зворотнім повідомленням (а.с.27, 30, 31, 39).

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз вказаної норми процесуального закону свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це повязано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Отже, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не зявився в судове засідання (незалежно від причин неявки). Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом.

У звязку із наведеним вище, враховуючи, що позивач та представник позивача двічі не зявились у судові засідання, повідомлені судом належним чином про час та місце розгляду справи у встановленому процесуальним законом порядку, із заявою про розгляд справи у відсутність позивача та його представника, останні до суду не звертались, суд приходить до висновку про те, що поданий позов підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 257, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту їх підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області протягом пятнадцяти днів з дня її оголошення.

Суддя О.Д.Рудюк