Справа № 640/5194/19
05 вересня 2019 року Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Губської Я.В.,
при секретарі Савицькій М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про визнання таким, що втратив право користування житловим приміщенням, -
11.03.2019 року до суду звернулася ОСОБА_1 з позовом до відповідача, в якому вона просить визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням у квартирі АДРЕСА_2 .
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14.03.2018 року було відкрито загальне позовне провадження по даній справі та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14.05.2019 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу для розгляду по суті.
В обґрунтування своїх позовних вимог ОСОБА_1 вказує, що вона є наймачем житла за адресою: АДРЕСА_1 . яка складається з трьох кімнат, на 2 поверсі дев`ятиповерхового будинку, що належить територіальній громаді м. Харкова. Згідно довідки з місця проживання, наданої КП «Жилкомсервіс» м. Харкова (дільниця №15), поквартирної картки за формою Б, наймачами даної квартири є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивач та відповідач зареєстровані за даним місцем мешкання, відповідно даних КП «Жилкомсервіс» та довідки від 15.12.2017. У 2015 році, позивач та її нині покійна мати - ОСОБА_4 звернулися з позовом до ОСОБА_2 , та прохали визнати його таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_2 , у зв`язку з тим, що з 1991 року ОСОБА_2 в даній квартирі не мешкає та місце його перебування невідоме. Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 26.11.2015, у задоволенні позову відмовлено, так як відповідно довідки довідково-адресного Бюро ГУ ДМС УДМС в Харківській області від 13.10.2015, місце реєстрації ОСОБА_2 не зареєстровано взагалі, у зв`язку з чим позов є безпредметним та взагалі відсутнє право звернення до суду. Згідно даних КП «Жилкомсервіс» та ведення картотеки даного підприємства, ОСОБА_2 є наймачем та зареєстрований за вказаною вище адресою, а відповідно даних реєстру територіальної громади, та документів, до яких вносяться відомості про місце проживання із зазначенням адреси житла, місце реєстрації ОСОБА_2 не зареєстровано взагалі. Крім того, згідно відповіді Департаменту реєстрації Харківської міської ради Харківської області №1004/0/50-18 від 29.03.2018, картки реєстрації ОСОБА_5 та адресні картки даної особи (форма А та форма Б) за адресою: АДРЕСА_1 до Департаменту Реєстрації Харківської міської ради комунальним підприємством «Жилкомсервіс» взагалі не передані. Відповідно до карточки прописки (форма А ) на ім`я ОСОБА_4 1462 року народження, наданої начальником участку №15 КП «Жилкомсервіс» від 15.12.2017, в дану картку вписаний « ОСОБА_6 - 1978 року народження, є відмітка, що ОСОБА_4 (мати ОСОБА_2 ) ІНФОРМАЦІЯ_3 померла та знята з реєстрації (виписана) 19.08.2017. На ОСОБА_2 1978 року народження, картка за формою А зовсім відсутня. Картка прописки за формою А на ОСОБА_4 заведена в 1989 році, та майже з даного часу, відомості на дітей, а саме ОСОБА_5 1978 року народження, які не досягли 16 річного віку, не змінювалися. Присутні розбіжності між відомостями КП «Жилкомсервіс» та відомостями, що міcтяться у реєстрі.
У зв`язку з вказаними обставинами позивач зазначає, що грубо порушено її право, так як вона вимушена сплачувати за житло та надання послуг комунальними підприємствами саме за ОСОБА_7 який не мешкає за даною адресою тривалий час. Дійшло до того, що у позивача виникла велика заборгованість, оскільки відсутні кошти на погашення заборгованості за ОСОБА_2 . Крім того, позивач не може приватизувати дану квартиру. ОСОБА_2 відсутній за місцем мешкання тривалий час. У зв`язку з викладеним, позивач змушена була звернутися до суду з позовом, в якому просить визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим у квартирі АДРЕСА_2 .
В судове засідання позивач та її представник не з`явилися, повідомлені належним чином про час та місце судового розгляду, представник подав на адресу суду заяву, в якій просить розглядати справу у їх відсутність, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечують.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, будучи завчасно повідомленим належним чином про час та місце розгляду справи судовими повістками, відзиву до суду не подав.
Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача згідно ч.4 ст.223 ЦПК України та, зі згоди позивача, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідност.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Вимогами ч.3 ст.12, ч.1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні обставини і відповідні ним правовідносини.
Звертаючись з позовом до суду, позивач ОСОБА_1 посилається на те, що відповідач, який є її членом сім`ї наймача згідно ордеру, однак протягом довгого часу в квартирі АДРЕСА_2 не мешкає, комунальні платежі не сплачує, перешкод в користуванні житловою площею йому ніхто не чинив, квартирою відповідач не цікавиться та не користується, речей його в квартирі немає, а тому лише реєстрація відповідача порушує права іншого наймача на користування своїм майном.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є наймачем житлового приміщення квартири АДРЕСА_2 на підставі ордеру №054825 від 23.06.1988, виданого виконавчим комітетом Київського району м.Харкова. (а.с.9). Іншим наймачем даної квартири є ОСОБА_2 , син ОСОБА_4 .
Судом також встановлено, що в зазначеній квартирі зареєстровано місце проживання відповідача ОСОБА_2 згідно довідки про реєстрацію місця проживання особи за відомостями Департаменту реєстрації ХМР(а.с.36), з реєстру територіальної громади м. Харкова від 13.03.2019 наданої на електронний запит суду .(а.с. 37)
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, квартира АДРЕСА_2 не приватизована, форма власності комунальна, ОСОБА_2 не має на неї зареєстрованого права власності.(а.с. 38)
Відповідно до даних з Київського відділу поліції ГУ НП у Харківській області у квартирі АДРЕСА_2 ОСОБА_2 не проживає протягом тривалого часу, встановити його місцезнаходження не виявилося можливим. (а.с. 25).
Відповідно до ст.64 ЖК України, члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї.
Згідно ст.71 ЖК України, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом. Жиле приміщення зберігається за тимчасово відсутнім наймачем або членами його сім`ї понад шість місяців у випадках:1) призову на строкову військову службу або направлення на альтернативну (невійськову) службу, а також призову офіцерів із запасу на військову службу на строк до трьох років - протягом усього періоду проходження зазначеної військової служби; призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період - протягом усього періоду проходження військової служби, а якщо під час її проходження вони отримали поранення, інше ушкодження здоров`я та перебувають на лікуванні в медичних закладах або потрапили в полон чи визнані безвісно відсутніми - на строк до дня, наступного за днем їх взяття на військовий облік у районних (міських) військових комісаріатах після звільнення з військової служби після закінчення ними лікування в медичних закладах, незалежно від строку лікування, повернення з полону, скасування рішення суду про визнання особи безвісно відсутньою чи ухвалення судом рішення про оголошення особи померлою;2) тимчасового виїзду з постійного місця проживання за умовами і характером роботи або у зв`язку з навчанням (учні, студенти, стажисти, аспіранти тощо), у тому числі за кордоном, - протягом усього часу виконання цієї роботи або навчання;3) влаштування дитини (дітей) на виховання до родичів, опікуна чи піклувальника, у прийомну сім`ю, дитячий будинок сімейного типу, заклад для дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, - протягом усього часу їх перебування у родичів, опікуна чи піклувальника, прийомній сім`ї, дитячому будинку сімейного типу, закладі для дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування. Якщо з будинку, квартири (їх частини) вибула дитина (діти) і членів її (їх) сім`ї не залишилося, це житло може бути надано за договором оренди іншому громадянину до закінчення строку перебування дитини (дітей) у дитячому закладі або до досягнення нею (ними) повноліття і повернення від родичів, опікуна чи піклувальника, в окремих випадках - до закінчення навчання в загальноосвітніх навчальних закладах усіх типів і форм власності, у тому числі для громадян, які потребують соціальної допомоги та соціальної реабілітації, а також в професійно-технічних чи вищих навчальних закладах або до закінчення строку служби у Збройних Силах України та інших військових формуваннях;4) виїзду у зв`язку з виконанням обов`язків опікуна чи піклувальника, наданням батькам-вихователям житлового будинку або багатокімнатної квартири для створення дитячого будинку сімейного типу - протягом усього часу виконання таких обов`язків;5) влаштування непрацездатних осіб, у тому числі дітей з інвалідністю, у будинку-інтернаті та іншій установі соціальної допомоги - протягом усього часу перебування в них;6) виїзду для лікування в лікувально-профілактичному закладі - протягом усього часу перебування в ньому;7) взяття під варту або засудження до арешту, обмеження волі, позбавлення волі на певний строк чи довічне позбавлення волі - протягом усього часу перебування під вартою або відбування покарання, якщо в цьому будинку, квартирі (їх частині) залишилися проживати інші члени сім`ї. Якщо в будинку, квартирі (їх частині) не залишилися проживати інші члени сім`ї наймача, це житло може бути надано за договором оренди (найму) у встановленому законом порядку іншому громадянину до звільнення таких осіб з-під варти або до відбуття ними покарання.У випадках, передбачених пунктами 1-7 цієї статті, право користування жилим приміщенням зберігається за відсутнім протягом шести місяців з дня закінчення строку, зазначеного у відповідному пункті.
Відповідно до ст. 72 ЖК УКраїни визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
З урахуванням викладеного, судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 не проживає у квартирі АДРЕСА_2 понад строків, встановлених законом і втратив право користування нею.
Перешкод в користуванні житловою площею йому ніхто не чинив і є всі підстави відповідно до ст.71,72 ЖК України для визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням.
Таким чином, дослідивши усі надані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки знайшли своє повне підтвердження протягом судового розгляду. Доказів на спростування зазначеного до суду не надано.
Керуючись ст.ст. 12,13, 81, 141, 263-265 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням квартирою за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. У випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення, строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України (в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Суддя : Я.В. Губська