У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

"11" вересня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В :

05 липня 2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, яка 09 липня 2019 року передана в провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 12 липня 2019 року позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, була залишена без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем ухвали.

Копію ухвали суду від 12 липня 2019 року було отримано позивачем 27 серпня 2019 року, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.

09 вересня 2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 на виконання ухвали Дніпровського районного суду м. Києва, із доданими до неї документами.

Вивчивши зміст поданих документів приходжу до наступного.

Так, підставами для залишення позовної заяви без руху слугувало те, що позивачем не надано суду належних доказів на підтвердження права власності на спірне майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 ; квартиру АДРЕСА_2 ; квартиру АДРЕСА_3 .

Так, на виконання вимог ухвали суду від 12 липня 2019 року позивачем подано інформаційні довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна за адресами: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 . При цьому, зазначений письмовий доказ, поданий позивачем в одному примірнику.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх сторін.

В той же час, позивачем не надано суду засвідчені належним чином у відповідності до вимог ст. 95 Цивільного процесуального кодексу України, додані до заяви письмові докази відповідно до кількості відповідачів та третіх сторін.

У відповідності до п.2 ч. 1 ст. 176 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Крім того, підставами для залишення позовної заяви без руху слугувало те, що до матеріалів позовної заяви не долучені будь-які документи, що визначають реальну вартість кожного окремого спірного об`єкта нерухомості станом на день звернення до суду, що позбавляє суд можливості визначити дійсну ціну позову, а також перевірити дотримання правил підсудності.

В поданій заяві про усунення недоліків представник позивача зазначає, що у позивача немає доступу до спірних об`єктів нерухомості та будь-яких документів, на підставі яких позивач міг би замовити проведення відповідної оцінки вартості майна. Однак, неможливість проведення оцінки вартості майна є суб`єктивною думкою представника позивача, оскільки доказів звернення до відповідних організацій для визначення вартості майна та відмови цих органів у проведенні оцінки стороною позивача суду не надано. Посилання представника позивача на те, що при зверненні до суду позивачем було сплачено максимальну суму судового збору, не є підставою для не визначення реальної ціни позову та вартості кожного об`єкта нерухомості, оскільки від такої вартості майна залежить визначення правильності дотримання позивачем та відповідно судом правил виключної підсудності.

Аналізуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що представником позивача не в повній мірі виконані вимоги суду, що викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 12 липня 2019 року.

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Частиною 7 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 353, 354 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, що не подана та повернути позивачу.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: