Справа № 638/7516/15-ц
Провадження № 2-п/638/10/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2019 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Аркатової К.В.

секретаря Мунтяну І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 19.07.2017 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідач звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 19.07.2017 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Свою заяву обґрунтовує тим, що належним чином не сповіщена про дату та час судового засідання, судових повісток не отримувала, у зв`язку з чим не мала можливості надати суду документи щодо обставин справи.

У судове засідання сторони, не з`явились, представник позивача надав суду заяву про слухання справи за їх відсутності із запереченнями у задоволенні заяви, відповідачі та їх представник надіслали клопотання про відкладення слухання справи.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду.

Стосовно клопотань про відкладення слухання справи суд зазначає наступне.

22.08.2017 року надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення. В судовому засіданні 14.11.2017 року задоволено клопотання відповідача про відкладення для надання можливості реалізації права на користування правовою допомогою. 25.01.2018 року відповідач просила відкласти у зв`язку із необхідністю підготовки до судового засідання. 04.04.2018 року судове засідання відкладено за клопотанням ОСОБА_2 у зв`язку із необхідністю реалізації права на користування правничою допомогою. 05.03.2019 року надійшло клопотання представника ОСОБА_3 про відкладення слухання справи у зв`язку із участю в якості представника юридичної особи в проведенні 06.03.2019 року у м.Києві, документального підтвердження зазначеного суду не надано. 05.09.2019 року адвокат повідомив про знаходження у відпустці до 18.09.2019 року, а відтак просив відкласти слухання справи, проте жодних доказів на підтвердження цих клопотань не додано. Відповідач просила відкласти слухання справи призначене на 18.09.2019 року на підставі перебування адвоката у відпустці.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.1,3 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Частиною 2 статті 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Враховуючи викладене, зазначає, що відповідачами та їх представником не надано доказів на підтвердження поважності їх неявок до суду, а відтак вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, за наявними у матеріалах справи доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Частиною 1 ст. 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з?явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Заочним рішенням Дзержинського районного суду м.Харкова від 19.07.2017 року задоволено позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» та присуджено до стягнення з ОСОБА_1 заборгованості у розмірі 470114,02 грн та судового збору у розмірі 3654 грн. Як вбачається з матеріалів справи, при укладенні договору поруки ОСОБА_1 зазначає адресу проживання: АДРЕСА_1 , вказана адреса відповідає відомостям з адресно-довідкового підрозділу ГУДМС в Харківській області. ОСОБА_1 отримувала виклики до суду (а.с. 50, 51, 75, 81, 143, 148) особисто. Крім того, відповідач зверталась до суду з клопотаннями про закриття провадження по справі (а.с.61, 77, 86,136), з іншими клопотаннями з процесуальних питань (а.с.134). Також, ОСОБА_2 просив справу призначену на 19.07.2017 року розглядати за його відсутності (а.с.213).

Відповідно до п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Пунктом 1 ч. 8 ст.128 ЦПК України визначено, що днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

Клопотань про відкладення слухання справи або інших заяв з процесуальних питань відповідачем не подавалось.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названої Конвенції і Кодексу.

Крім, того як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі Тойшлер проти Германії (Тeuschler v. Germany).

Таким чином, судом здійснені всі передбачені законодавством засоби належного сповіщення відповідача. В заяві про перегляд заочного рішення відповідач вказує адресу на яку надсилались судові повістки. ОСОБА_1 не надано суду заяву про зміну місця проживання, обставин, які б свідчили про об`єктивну неможливість отримувати кореспонденцію, зокрема перебування за межами м.Харкова, перебування на стаціонарному лікуванні тощо.

Відповідач при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надав доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні заочного рішення від 19.07.2017 року.

Так, при ухваленні заочного рішення в справі судом дотримані всі вимоги, необхідні для заочного розгляду справи: неявка відповідача в судове засідання; належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача в судове засідання; згода позивача на заочний розгляд справи, про що є заява представника.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Желтяков проти України від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі Брумареску проти Румунії (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі Рябих проти Росії (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 284, 287,288 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 19.07.2017 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити особам, які приймають участь у справі, що відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Головуючий