ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

5 вересня 2019 року

м. Харків

Справа № 640/4022/17

Провадження № 22-ц/818/666/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: судді Тичкової О.Ю.,

суддів: Піддубного Р.М., Котелевець А.В.

за участю секретаря судового засідання: Сидорчук М.О.,

сторони справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Тичкова О.Ю., Котелевець А.В., Піддубний Р.М. за апеляційною скаргою ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , на рішення Київського районного суду м.Харкова, ухвалене 25 вересня 2018 року о 09 годині 57 хвилин у складі судді Зуб Г.А. , -

УСТАНОВИВ:

У березні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, після осточного збільшення вимог якого у червні 2018 року ( т.1 а.с.195- 196) просив стягнути з ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 19 573 157 грн. 71 коп. та сплачений судовий збір у розмірі 8000 грн.

Рішенням Київського районного суду м.Харкова від 25 вересня 2018 року позов задоволений. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму боргу за договором поруки від 15 вересня 2015 року з урахуванням суми, на яку збільшується заборгованість у зв`язку із інфляцією та трьох відсотків річних, у загальному розмірі 19 573 157 гривень 71 коп. і судовий збір в розмірі 8 000 гривень.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , просить рішення суду скасувати, ухвалити нове рішення, яким у задоволені позову відмовити. Посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права. А саме, неповне встановлення судом обставин у справі, що призвело до порушення судом норм матеріального права. В матеріалах справи відсутні належні докази невиконання компанією «BORETISANO HOLDINGS LTD» свого обов`язку за Договором. Суд першої інстанції не долучив зазначену компанію, як основного боржника, до участі у справі, розгляд справи було проведено за відстуністю відповідача, який не був повідомлений про час та місце судового розгляду своєчасно та належним чином.

5 серпня 2019 року ОСОБА_1 заявив відвід колегії судді Тичкова О.Ю., Котелевець А.В. та Піддубний Р.М. з підстав порушення процесуатних строків розгляду апеляційної скарги на рішення суду.

Колегія суддів, заслухавши думку представників сторін з приводу заявленого клопотання, вивчивши матеріали справи, вважає, що заявлений позивачем відвід є зловживанням процесуальними правами, тому заяву про відвід належить залишити без розгляду.

Відповідно до чатини першої, пункту першого частини другої статті 44 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, при цьому відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч.3 ст.44 ЦПК України).

Як установлено судовим розглядом та вбачається із матеріалів справи, апеляційна скарга представника ОСОБА_2 на рішення суду від 25 вересня 2018 року була подана 2 листопада 2018 року (т.2 а.с. 41-44).

Провадження за поданою апеляційною скаргою було відкрите ухвалою Харківського апеляційного суду від 3 грудня 2018 року (т.1 а.с. 60).

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 20 грудня 2018 року справа була призначена до розгляду в судовому засіданні на 17 січня 2019 року (т.2 а.с. 64-65).

ОСОБА_1 отримав судову повістку про виклик у судове засідання на 17 січня 2019 року 10 січня 2019 року (т.2 а.с. 82) за адресою свого проживання, вказаною в позовній заяві (т.1 а.с. 3-6).

В цей же день, 10 січня 2019 року, представник ОСОБА_1 ОСОБА_4 подав у суд заяву про ознайомлення із матеріалами справи № 640/4022/17 (т.2 а.с. 67). На підтвердження своїх повноважень ОСОБА_4 надав копію ордеру № 025887 від 27 червня 2018 року на представлення інтересів ОСОБА_1 в судах усіх інстанцій у справі № 640/4022/17 (т.2 а.с. 68). Зі справою представник позивача ознайомився 11 січня 2019 року, що підтверджується його підписом на заяві.

В судовому засіданні 17 січня 2019 року ОСОБА_4 заявив клопотання про надання йому додаткового часу для підготовки заперечень на апеляційну скаргу представника відповідача. Клопотання було задоволене колегією суддів, оголошено у справі перерву до 24.01.2019, представники сторін були повідомлені про дату та час судового засідання особисто, що засвідчують їх підписі на розписці (т.2 а.с. 83-84).

В судовому засіданні 24 січня 2019 року участь приймав не лише ОСОБА_4 як представник позивача, а й ОСОБА_5 , який представляв інтереси ОСОБА_1 на підставі ордера № 000015 від 02.11.2018. В судовому засіданні були заслуханні пояснення представників обох сторін у справі, з`ясовано наявність доповнень, закінчено перевірку обставин доказами. Для підготовки до судових дебатів оголошено перерву до 31 січня 2019 року (т.2 а.с. 111-113). Представники сторін були повідомлені про час та місце наступного судового засідання під розпис (т.2 а.с. 114).

31 січня 2019 року ОСОБА_1 особисто подав до канцелярії Харківського апеляційного суду заяву, якою заявив про відвід судді Котелевець А.В. (т.2 а.с. 122-125). В цей же день ОСОБА_1 подав суду заяву, у якій просив надати йому можливість особисто виступити у дебатах, повідомивши його про час та місце їх проведення (т.1 а.с. 126).

В судовому засіданні 31 січня 2019 року був поновлений розгляд цивільної справи, у зв`язку з неявкою ОСОБА_1 оголошено у справі перерву до 11 лютого 2019 року для надання ОСОБА_1 можливості особисто взяти участь судовому засіданні (т.2 а.с. 127). Обидва представники позивача та представник відповідача були повідомлені про час та місце судового розгляду (т.2 а.с. 127).

В судовому засіданні від 11 лютого 2019 року колегія суддів розглянула заявлений ОСОБА_1 відвід судді Котелевець А.В., визнала його необґрунтованим, передала заяву про відвід на автоматизований розподіл (т.2 а.с. 133-135).

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 13 лютого 2019 року у складі суддів Кісь П.В., Хорошевський О.М., Яцина В.Б. у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Котелевець А.В. було відмовлено.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2019 року провадження у справі було поновлене, справа призначена до розгляду на 18 березня 2019 року (т.2 а.с. 138-139).

Судове повідомлення на вказану дату було отримане дружиною позивача 28.02.2019 (т.2 а.с. 140) за адресою: АДРЕСА_1 .

18 березня 2019 року ОСОБА_1 з`явився у судове засідання, у зв`язку з чим розгляд справи по суті було проведено спочатку: з оголошенням складу суду, роз`ясненням права на відвід, вирішенням копотань сторін, доповіддю головуючого обставин справи, поясненням сторін і досдіженням матеріалів справи (т.2 а.с. 149 - 151). Після чого представник позивача ОСОБА_8 подав заперечення на дії головуючого (т.2 а.с. 146), які ухвалою судової колегії були відхилені та долучені до матеріалів справи. Зазаначене стало підставою для подання ОСОБА_8 заяви про відвід головуючому судді Тичковій О.Ю. (т.2 а.с. 147), який ухвалою суду від 18.03.2019 визнаний необґрунтованим. Заява про відвід передана на автоматизований розподіл (т.2 а.с. 152-153).

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 21 березня 2019 року заява ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Тичкоовї О.Ю. залишена без задоволення.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 21 березня 2019 року провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_3 , який діяв в інтересах ОСОБА_2 , на рішення Київського районного суду м.Харкова від 25 вересня 2018 року поновлене, справа призначена до розгляду на 2 квітня 2019 року (т.2 а.с. 161-162).

Розгляд справи 2 квітня 2019 року не відбувся через неявку позивача та його представників, повістка ОСОБА_1 та ОСОБА_5 повернулася до суду не врученою (т.2 а.с. 166, 168, 169, 182, 183). Наступне судове засідання було призначене на 6 травня 2019 року.

Згідно з положеннями частини шостої статті 128 ЦПК України суд надав судову повістку про виклик у судове засідання на 6 травня 2019 року представникові відповідача ОСОБА_3 для направлення її позивачу (т.2 а.с. 174).

03.05. 2019 року ОСОБА_1 особисто подав до суду заяву про те, що йому невідомо про час та місце судового розгляду, просив особисто повідомити його про наступну дату судового розгляду та повідомви про свою відсутність у м.Харкові 06.05.2019 (т.2 а.с. 180).

У судове засідання 6 травня 2019 року жодна зі сторін не з`явилася (т.2 а.с. 181), тому розгляд справи був відкладений на 27 травня 2019 року.

Судову повістку на 27 травня 2019 року ОСОБА_1 повторно не отримав (т.2 а.с. 191, 192). Представник ОСОБА_1 ОСОБА_5 також не отримав судову повістку на зазначену дату (т.2 а.с. 208-209). Тому розгляд справи був відкладений на 11 липня 2019 року (т.2 а.с. 193).

Судові повістки позивачу та його представнику ОСОБА_5 на 11 липня 2019 року повернулися суду не врученими (т.2 а.с. 196, 197, 216, 217). ОСОБА_1 повідомлявся про судове засідання телефонограмою (т.2 а.с. 198), однак в судове засідання позивач не з`явився. На направленому судовому повідомленні, що було направлене позивачу представником відповідача, працівником поштового відділення була зроблена відмітка, що позивач від одержання повістки відмовився 8 липня 2019 року (т.2 а.с. 199-200). Тому розгляд справи був відкладений на 29 липня 2019 року (т.2 а.с. 202).

ОСОБА_1 повідомлявся про судові засідання як за адресою: АДРЕСА_1 , вказаною в позовній заяві, так і за адресою: АДРЕСА_2 , зазначеною в заявах від 03.05.2019 (т.2 а.с. 180) та від 17.05.2019 (т.2 а.с. 185).

Однак судові повістки повернулися до суду не врученими через відсутність адресата за обома адресами (т.2 а.с. 204-207, 210, 211). В судове засідання 29 липня 2019 року позивач повторно не з`явився хоча повідомлявся також телефонограмою за наявним у матеріалах справи номером телефону (т.2 а.с. 218).

Судові повістки, що направлялися представником відповідача за адресами: АДРЕСА_1 АДРЕСА_2 ОСОБА_1 також не отримувались або через відсутність адресата, або через відмову ОСОБА_1 отримувати кореспонденцію від суду (т.2 а.с.219-222, 226).

Не отримував поштову кореспонденцію і представник позивача ОСОБА_5 (т.2 а.с. 223-225).

Через неявку позивача в судове засідання 29 липня 2019 року, у справі було повторно оголошено перерву до 5 вересня 2019 року. (т.2 а.с. 227). У період з 05.08.2019 по 01.08.2019 суддя Тичкова О.Ю. знаходилася у щорічній відпустці (т.2 а.с. 236), тому заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів , що надійшла до суду 05.08.2019 ( т.2 а.с. 232 - 233), розглядається у судовому засіданні 05.09.2019.

Судові повідомлення про виклик ОСОБА_1 та його представника у судове засідання на 05.09.2019 були направлені судом на обидві наявні в матеріалах справи адреси позивача та за адресою його представника, однак знову не були отримані адресатами. Також судові повідомлення в порядку ч. 6 ст.128 ЦПК України були надані ОСОБА_3 (представнику відповідача) для їх направлення поштою (т.2 а.с. 229-231).

Зазначене свідчить про те, що на виконання вимог пункту четвертого частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд сприяв ОСОБА_1 в реалізацій ним своїх прав на особисту участь у судових засіданнях, участь у судових засіданнях через представника, повідомляв позивача та його представника завчасно про час та місце судового розгляду.

Проте ОСОБА_1 в порушення вимог ч.1 ст.44 ЦПК України зловживав своїми процесуальними правами, неодноразово ухилявся від отримання судових повідомлень за повідомленими ним суду адресами, в судові засідання не з`являвся, про причини неявки суду не повідомляв.

Європейський суд з прав людини (надалі ЄСПЛ) в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, ЄСПЛ у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи викладене, судова колегія вважає, що подання 5 серпня 2019 року ОСОБА_1 відводу колегії суддів з огляду на порушення судовою колегією визначених ст. 371 ЦПК України строків розгляду справи є зловживанням процесуальним сторони правом на відвід. Тому заяву про відвід належить залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 44, 260, 261 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Визнати подання ОСОБА_1 відводу колегії суддів Тичкова О.Ю., Котелевець А.В., Піддубний Р.М. зловживанням процесуальними правами.

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складений 10 вересня 2019 року.

Головуючий О.Ю. Тичкова

Судді А.В. Котелевець

Р.М. Піддубний