Справа № 236/3467/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" вересня 2019 р. м. Лиман

Суддя Краснолиманського міського суду Донецької області Саржевська І.В., ознайомившись з заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Перша Горлівська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю, -

ВСТАНОВИЛА:

03.09.2019 ОСОБА_1 звернулася до Краснолиманського міського суду Донецької області з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю з ОСОБА_2 В якості заінтересованої особи вказала Першу Горлівську державну нотаріальну контору. В заяві зазначила, що її рідна тітка ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Горлівка Донецької області, після її смерті залишилася спадщина у вигляді недоотриманої пенсії, яку остання отримувала в УПФУ м. Бердянськ Запорізької області. Заявниця у встановлений законом строк звернулася до першої Бахмутської нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але їй було відмовлено та рекомендовано в судовому порядку встановити факт проживання однією сім`єю на день смерті з ОСОБА_2 .

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Отже, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, суд повинен враховувати, що подані заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту та форми позовної заяви, встановленим ст. 175 ЦПК, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим ст. 318 ЦПК України.

Дана заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 175, 177, 318 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Подана заява цим вимогам не відповідає.

Відповідно до частини 1 ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Відповідно до ст. 3 Закону України від 11.12.2003 № 1382-IV "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" :

місце перебування - адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком менше шести місяців на рік;

місце проживання - житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає, а також спеціалізовані соціальні установи, заклади соціального обслуговування та соціального захисту, військові частини;

реєстрація - внесення інформації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку.

Згідно копії паспорта громадянина України серія НОМЕР_1 , який виданий 25.05.2006 Калінінським РВ Горлівського МУ УМВС України в Донецькій області, ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , цю адресу зазначила заявниця в заяві.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 07.11.2014 № 1085-р "Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення" місто Горлівка, де має зареєстроване місце проживання заявниця, належить до населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження.

Відповідно до ст. 1 Закону України від 20.10.2014 № 1706-VII "Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб" (у редакції Закону України від 24.12.2015 № 921-VIII) внутрішньо переміщеною особою є громадянин України, іноземець або особа без громадянства, яка перебуває на території України на законних підставах та має право на постійне проживання в Україні, яку змусили залишити або покинути своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації, повсюдних проявів насильства, порушень прав людини та надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру.

Відповідно до ст. 5 Закону України від 20.10.2014 № 1706-VII "Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб" місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону, засвідчує довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

Заявниця надала до суду неякісно виготовлену копію довідки від 03.08.2016 № про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, з якої неможливо з`ясувати якою установою вона видана та яке фактичне місце проживання/перебування ОСОБА_1

Оскільки згідно ч.1 ст. 316 ЦПК України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання суд позбавлений можливості перевірити чи відноситься справа до його територіальної юрисдикції. Тому заявниці слід уточнити своє місцезнаходження.

В якості заінтересованої особи заявниця зазначила Першу Горлівську державну нотаріальну контору, з місцезнаходженням у м. Бахмут Донецької області, проте не зазначила ідентифікаційний код даної юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, хоча данідержавної реєстрації включаються до єдиного державного реєстру, відкритого для загального ознайомлення (ч.1 ст. 89 ЦКУ).

Згідно ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту:

1) родинних відносин між фізичними особами;

2) перебування фізичної особи на утриманні;

3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню;

4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення;

5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу;

6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті;

7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження;

8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті;

9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Заявниця просить суд встановити факт проживання однією сім`єю з ОСОБА_4 , проте, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає заяви про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, а отже заявниці слід уточнити який саме факт вона просить встановити.

Відповідно до статті 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено:

1) який факт заявник просить встановити та з якою метою;

2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт;

3) докази, що підтверджують факт.

До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

В якості доказів, що підтверджують факт заявниця надала рішення Слов`янського міськрайонного суду від 05.08.2019 по справі № 234/8240/19, яким встановлено факт смерті ОСОБА_4 , проте вказане рішення не набрало законної сили, про що зазначено в його тексті.

Не надано заявницею і доказів, що підстверджують викладені в заяві обставини, а саме: після смерті ОСОБА_4 залишилася спадщина у вигляді недоотриманої пенсії, яку остання отримувала в УПФУ м. Бердянськ Запорізької області та що нотаріус відмовив заявниці у видачі свідоцтва на спадщину.

Також відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, вставлених законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2019 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 921,00 грн.

Відповідно до п. п.2 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви у справах окремого провадження справляється судовй збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (384,20 грн.).

Проте заявницею судовий збір не сплачений, 03.09.2019 подана заява про відстрочення сплати судового збору до винесення рішення по суті у зв`язку зі скрутним становищем.

Розглянувши вказану заяву суддя дійшов таких висновків.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Підставою для відстрочки сплати судового збору заявниця зазначила «скрутне становище».

Пунктом 29 постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-У1 єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових рахунків та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна довести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте заявниця не надала суду жодного доказу, на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплатити судовий збір, оскільки є особою працездатного віку, жодних доказів щодо відсутності доходу у неї не надала. Крім того, розмір судового збору, який повинна сплатити заявниця складає лише 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (384,20 грн.).

У звязку із цим, у задоволенні клопотання заявниці про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Отже заявниці слід оплати судовий збір у сумі 384,20 грн.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається.

Таким чином, зважаючи на зазначені вище недоліки, заява ОСОБА_1 , заінтересована особа Перша Горлівська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю, підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків, що не може перевищувати десяти днів з дня отримання нею копії ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258-261, 315-316, 318 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИЛА:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Перша Горлівська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю - залишити без руху.

Запропонувати заявниці протягом десяти днів з дня отримання нею копії ухвали, усунути вказані недоліки заяви, інакше заява буде визнана неподаною і їй повернута.

Копію ухвали направити заявниці.

В частині визначення розміру судових витрат ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали до Донецького апеляційного суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: