Ухвала

05 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 383/1211/18

провадження № 61-15903ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Чепурка Радислава Станіславовича, на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 22 лютого 2019 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 18 липня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди землі та стягнення заборгованості з орендної плати,

В С Т А Н О В И В:

23 серпня 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду адвокатом Чепурком Р. С. була подана касаційна скарга в інтересах ОСОБА_1 на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 22 лютого 2019 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 18 липня 2019 року у вказаній справі з пропуском строку на касаційне оскарження.

Згідно із частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Кропивницьким апеляційним судом прийнято постанову 18 липня 2019 року, повний текст якої складено 22 липня 2019 року. Останній день строку на касаційне оскарження припадав на 21 серпня 2019 року, а скаргу подано 23 серпня 2019 року.

Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Представник заявника не порушує питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, не зазначає поважних причин, що перешкоджали подати касаційну скаргу до 21 серпня 2019 року та не надає доказів, які підтверджують ці обставини.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Отже, заявнику необхідно надати заяву про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, у якій зазначити поважні причини, що перешкоджали їй подати касаційну скаргу до 21 серпня 2019 року, надати належні та допустимі докази на підтвердження цих обставин, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, зважаючи на наступне.

Відповідно до статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Пунктом 2 частини другої статті 392 ЦПК України визначено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено зокрем: найменування суду, до якого подається скарга та дата отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується.

Всупереч вимогам статті 392 ЦПК України в касаційній скарзі не зазначено дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується та невірно вказане найменування суду касаційної інстанції.

Отже, відповідно до вимог статті 392 ЦПК України заявнику необхідно подати нову редакцію касаційної скарги, у якій зазначити: відповідно до приписів статті 388 ЦПК України вірне найменування суду до якого подається скарга; дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується.

Разом із тим касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано доказів підтвердження повноважень представника ОСОБА_3 .

Відповідно до частини третьої статті 392 ЦПК України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

Згідно частини четвертої статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Частиною першою статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що документами, які посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: договір про надання правової допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Касаційна скарга подана представником ОСОБА_1 - адвокатом Чепурком Р. С.

У матеріалах касаційного провадження відсутні документи, які відповідають зазначеним вимогам закону та підтверджують представника ОСОБА_3 .

З огляду на викладене заявнику необхідно на виконання вищевказаних положень закону надати до суду касаційної інстанції документи, що посвідчують повноваження ОСОБА_3 представляти інтереси ОСОБА_1 у Верховному Суді.

Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

У касаційній скарзі заявник просить звільнити її від сплати судового збору.

Відповідно до положень пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», статті 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

За правилами частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Заявником не подано до суду доказів на підтвердження свого майнового стану, з урахуванням якого суд може звільнити заявника від сплати судового збору, тому заявлене клопотання до задоволення не підлягає.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на час звернення позивача до суду) за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на час звернення позивача до суду) встановлено, що за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» установлено, що з 01 січня 2018 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 1 762,00 грн.

З позовом до суду позивач звернулася у жовтні 2018 року, в якому просила розірвати договір оренди та стягнути з відповідача заборгованість по сплаті орендної плати в розмірі 124 483,86 грн і 300 000,00 грн моральної шкоди. 1 відсоток ціни заявленого нею позову складає 4 244,84 грн. Тому розмір судового збору за подання та розгляд касаційної скарги становить 8 489,68 грн (4 244,84?200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд,055)»; символ звітності банку: 207.

Таким чином, заявнику необхідно додати документи, що підтверджують підстави звільнення її від сплати судового збору відповідно до закону за подання та розгляд касаційної скарги або сплатити судовий збір та надати документ про його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Чепурка Радислава Станіславовича про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Чепурка Радислава Станіславовича, на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 22 лютого 2019 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 18 липня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди землі та стягнення заборгованості з орендної плати залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров