ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 вересня 2019 року м. Київ

справа № 753/4997/19

провадження № 22-ц/824/10820/19

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Іванової І.В. (суддя-доповідач), Матвієнко Ю.О., Мельника Я.С.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 07 червня 2019 року у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії державного виконавця Дарницького районного відділу Державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві Єрмакової Олени Анатоліївни, заінтересовані особи - ОСОБА_2 ,

встановив:

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду зі скаргою на рішення та бездіяльність державного виконавця.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, ухвалою судді Дарницькогорайонного суду міста Києва від 07 березня 2019 рокудана скарга залишена без руху та надано строк для усунення недоліків - 5 днів з дня отримання ухвали.

Ухвалою Дарницькогорайонного суду міста Києва від 07 червня 2019 року скаргу ОСОБА_1 визнано неподаною та разом із доданими до неї документами повернуто заявнику.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 звернулась до суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права просить її скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт посилається на те, що вона не була належним чином повідомлена про ухвалу щодо залишення заяви без руху, а відповідно усунути недоліки поданої скарги не мала змоги. Крім того, ОСОБА_1 . зауважує, що як оскаржувана ухвала, так і ухвала від 07 березня 2019 року по даній справі були внесені до Єдиного державного реєстру судових рішень лише 07 червня 2019 року.

Відзив на апеляційну скаргу від інших учасників справи не надходив.

Згідно вимог ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду про повернення позовної заяви розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

За таких обставин апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч.13 ст.7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Суд першої інстанції, визнаючи неподаною та повертаючи скаргу заявникові, виходив із того, що останньою не були усунуті недоліки, вказані в ухвалі про залишення скарги без руху.

Проте такий висновок суду першої інстанції не відповідає вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Статтею 175 ЦПК України встановлені вимоги до позовної заяви.

Згідно до ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Судом встановлено, що у березні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду із скаргою на рішення та бездіяльність старшого державного виконавця Дарницького РВ ДВС м. Києва ГТУЮ у м. Києві Єрмакової Олени Анатоліївни.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 07 березня 2019 року скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків, а саме надати копії скарги та всіх доданих до неї документів для вказаних заінтересованих осіб.

Копію вказаної ухвали направлено судом на адресу ОСОБА_1 зазначену в скарзі, а саме: АДРЕСА_1 (а.с. 12).

Однак, повідомлення про вручення поштового відправлення разом з копією ухвали від 07 березня 2019 року повернулося до суду як «не вручене за закінченням терміну зберігання» (а.с. 13), що не може бути визнано належним доказом сповіщення заявника.

Таким чином матеріали справи не містять відомостей про отримання ОСОБА_1 копії ухвали суду від 07 березня 2019 року про залишення її скарги без руху.

При направленні копії ухвали про залишення заяви без руху, суд першої інстанції не звернув увагу на те, що в скарзі було зазначено адресу для листування: АДРЕСА_2, яка є відмінною від адреси реєстрації заявника.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа не може бути позбавлена права на судовий захист, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободу від порушень і протиправних посягань.

На думку судової колегії суддя суду першої інстанції передчасно визнав неподаною і повернув скаргу заявнику, оскільки достеменно не встановив, чи отримала особа таку ухвалу, та не здійснив повторних заходів направлення відповідної ухвали для забезпечення можливості особі все ж таки усунути вказані судом недоліки.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З викладених вище підстав колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції підлягає до скасування, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду

Керуючись ст. ст. 374, 379, 381, 389 ЦПК України, Київський Апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах,

постановив :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 07 червня 2019 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді :