справа 278/2238/19
У Х В А Л А

12 вересня 2019 року м. Житомир Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Грубіян Є.О., розглянув заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Житомирська державна нотаріальна контора Житомирської області про визнання спадкового майна спільною сумісною власністю подружжя, -

В С Т А Н О В И В :

В провадження Житомирського районного суду Житомирської області надійшла вказана заява, оглянувши яку, приходжу до висновку, що підстав для відкриття провадження у справі на даний час немає, а заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Судом встановлено, що позивач просить визнати спільною сумісною власністю подружжя житловий будинок АДРЕСА_1 , визнати за нею право власності на 1/2 частину вказаного будинку та визнати за нею право власності на 1/2 частину земельної ділянки, розташованої за цією ж адресою.

Ціна позову у заявах про визнання права власності на майно визначається вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).

Як кореспондується у п. 16 ПП ВССУ №10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (ч. 2 ст. 176 ЦПК України).

Відповідно до ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" зміст, форма, порядок складання, затвердження та строк дії акта оцінки майна встановлюються Кабінетом Міністрів України.

В свою чергу, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 10 грудня 2003 р. № 1891 "Про затвердження Методики оцінки майна" строк дії висновку про вартість майна, складеного для інших випадків проведення оцінки майна, що передбачаються цією Методикою, може визначатися органом, що використовує результати такої оцінки, суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, що проводить оцінку, з урахуванням строку експозиції об`єкта оцінки, якщо такий строк не визначений законодавством.

Матеріали позовної заяви містять оцінку нерухомого майна, право власності на яке просить визнати позивач, однак висновок оцінювача про вартість спірного житлового будинку датована 26.01.2017 року, а висновок про експертну грошову оцінку спірної земельної ділянки датований 1.04.2016 року.

Враховуючи строк експозиції об`єктів нерухомого майна, суд приходить до висновку про те, що оціночна документація спірного нерухомого майна на момент подачі позову до суду не є актуальною, що в свою чергу не дає змоги визначити дійсну ціну позову.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне зобов`язати позивача надати суду оцінку спірного майна, строк дії якої становитиме не більше шести місяців з дати оцінки.

Крім цього, суд звертає увагу позивача на те, що у відповідності до вимог ст. 175 ЦПК України встановлено вимоги до форми та змісту позовної заяви.

Вищевказаною процесуальною нормою Закону, серед іншого, декларується, що позовна заява повинна містити:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

В свою чергу, подана позовна заява вказаним вище вимогам не відповідає, адже не містить згадуваних та обов`язкових реквізитів.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Житомирська державна нотаріальна контора Житомирської області про визнання спадкового майна спільною сумісною власністю подружжя - залишити без руху, надавши строк у п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, зазначених в ній.

Роз`яснити заявнику, що у випадку неусунення зазначених недоліків заява вважається неподаною та повертається авторові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.О. Грубіян