Справа № 754/3001/18
У Х В А Л А

іменем України

29 січня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Саламон О.Б.

за участю:

секретаря судового засідання Андрущенко Н.С.

позивача ОСОБА_1

представників відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3

представника третьої особи ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві питання про залучення СТ «Глядин» в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору та прийняття позовної заяви СТ «Глядин», в особі ОСОБА_5 до ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 про визнання недійсним рішення, оформленого протоколом зборів від 10.04.2015 р., та клопотання ОСОБА_7 про закриття провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, третя особа: СТ «Глядин», про визнання недійсним протоколу позачергових зборів, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, третя особа: СТ «Глядин», про визнання недійсним протоколу позачергових зборів.

30.05.2018 р. до суду надійшла позовна заява СТ «Глядин», за підписом ОСОБА_5 про визнання незаконним рішення зборів громадян, оформлене протоколом зборів СТ «Глядин» щодо призначення Головою СТ «Глядин» ОСОБА_7 від 10.04.2015 р.

12.07.2018 р. до суду надійшла заява ОСОБА_7 про закриття провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, третя особа: СТ «Глядин», про визнання недійсним протоколу позачергових зборів. Заява мотивована тим, що протоколом позачергових загальних зборів учасників СТ «Глядин» від 19.06.2016 р. ОСОБА_7 знято з посади виконуючого обов'язки голови СТ «Глядин». Враховуючи зазначене, рішення зборів громадян, оформлене протоколом зборів СТ «Глядин» щодо призначення Головою СТ «Глядин» ОСОБА_7 від 10.04.2015 р. скасоване 19.06.2016 р. шляхом прийняття рішення позачергових загальних зборів СТ «Глядин». Вказане свідчить про відсутність предмету спору.

Враховуючи перебування справи в Апеляційному суді м. Києва в період з 10.04.2018 р. по 05.06.2018 р., зупиненням провадження по справі 15.08.2018 р. та 21.11.2018 р. до вирішення заяв ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про відвід судді, судом поставлено на обговорення питання щодо прийняття вище вказаного позову 30.05.2018 р. від третьої особи - ОСОБА_5 та вирішення клопотання про закриття провадження по справі в вказаному судовому засіданні.

В судовому засіданні позивач не заперечувала щодо прийняття позову СТ «Глядин», за підписом ОСОБА_5 про визнання незаконним рішення зборів громадян, оформлене протоколом зборів СТ «Глядин» щодо призначення Головою СТ «Глядин» ОСОБА_7 від 10.04.2015 р., та висловила незгоду з клопотанням про закриття провадження по справі.

Представники відповідачів ОСОБА_7 та ОСОБА_8 в судовому засідання заперечували щодо прийняття позову СТ «Глядин» за підписом ОСОБА_5 про визнання незаконним рішення зборів громадян, оформлене протоколом зборів СТ «Глядин» щодо призначення Головою СТ «Глядин» ОСОБА_7 від 10.04.2015 р. посилаючись на однаковість вимог первісного позову з позовом третьої особи, необхідністю подання вказаного позову в загальному порядку та тим, що фактично уповноваженою особою представляти інтереси СТ «Глядин» є інша особа, а не ОСОБА_5, якого рішенням загальних зборів СТ «Глядин» від 06.10.2018 р. звільнено з посади голови Ради уповноважених СТ «Глядин». Клопотання про закриття провадження по справі підтримали в повному обсязі.

Представник третьої особи ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував щодо прийняття позову СТ «Глядин» саме за підписом ОСОБА_5, оскільки він не є уповноваженою особою, яка представляє інтереси СТ «Глядин», при цьому клопотання про закриття провадження по справі підтримав в повному обсязі.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали поданих заяви та клопотання, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Згідно з ст. 195 ЦПК України положення статей 193 і 194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

У відповідності до ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вбачається, що вимоги, заявлені в позові третьої особи тотожні вимогам первісного позову, що в разі об'єднання вказаних позовів призведе до вирішення фактично одного й того ж самого питання двічі, у зв'язку чим суд вважає їх спільний розгляд недоцільним та таким, що призведе до затягування судового процесу всупереч принципу ефективності судового процесу, направленому на недопущення затягування розгляду справи, порушить права інших учасників судового процесу, суперечить вимогам статей 6, 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку та недопустимість зловживання процесуальними правами.

Крім вказаного, відповідно до ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Згідно з ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли, зокрема, заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

У відповідності до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ОСОБА_5 не є уповноваженою особою СТ «Глядин», та останнім не надано до суду доказів, які б свідчили про те, що останній наділений повноваженнями звертатись до суду з позовами в інтересах СТ «Глядин».

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку по відмову в прийнятті позову СТ «Глядин», в особі ОСОБА_5 до ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 про визнання недійсним рішення, оформленого протоколом зборів від 10.04.2015 р. та повернення його.

Щодо клопотання про закриття провадження по справі, суду зазначає наступне.

Вбачається, що предметом спору є рішення загальних зборів СТ «Глядин», оформлене протоколом зборів від 10.04.2015 р., яким ОСОБА_7 призначено виконуючим обов'язки голови СТ «Глядин», яке позивач просить визнати незаконним.

Протоколом №16 від 19.06.2016 р. оформлено рішення зборів СТ «Глядин» щодо зняття ОСОБА_7 з посади голови товариства, призначення ОСОБА_9 на вказану посаду, скасування рішення про ліквідацію садівничого товариства, призначено ОСОБА_5 головою Ради уповноважених товариства.

Посилаючись на вказаний протокол, відповідач ОСОБА_7 зазначає в своїй заяві, що прийняттям зазначених рішень скасовано оспорюване позивачем рішення, оформлене протоколом зборів від 10.04.2015 р., у зв'язку з чим відсутній предмет позову.

Між тим, вирішення питання про відсутність чи наявність предмету спору, зважаючи на даний спір, слід розглядати за сукупності обставин розгляду справи по суті з урахуванням доказів наданих сторонами. Крім того, з огляду на предмет та підстави пред'явленого позову, визначення обсягу предмету доказування учасниками процесу, судом не може бути обмежено. На час розгляду справи не встановлені будь-які конкретні обставини, на підставі яких суд може визнати відсутність предмету спору, що прямо чи опосередковано суперечить завданню цивільного судочинства.

При цьому, вбачається, що позивач просить визнати рішення загальних зборів СТ «Глядин», оформлене протоколом зборів від 10.04.2015 р., яким ОСОБА_7 призначено виконуючим обов'язки голови СТ «Глядин» незаконним, а не скасувати його, що має певні юридичні наслідки, які не зникають у зв'язку з прийняттям рішення зборів СТ «Глядин», оформлених протоколом №16 від 19.06.2016 р.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без винесення судового рішення у зв'язку із виявленням після відкриття провадження обставин, з якими закон пов'язує неможливість судового розгляду справи. Отже, підставами закриття провадження в справі є обставини, які підтверджують: неправомірність виникнення процесу, неможливість його подальшого продовження, недоцільність його продовження. Тому закриття провадження в справі виключає можливість повторного порушення в суді тотожної справи.

Суд не вважає, що обставини зазначені представником відповідача на обґрунтування клопотання про закриття провадження по справі свідчать про відсутність предмета спору, а є обставинами які з'ясовуються та встановлюються судом при розгляді справи для прийняття рішення, є предметом судового розгляду і жодним чином не доводять відсутності спору між сторонами.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Необхідність запровадження такого правила обумовлена внесеними до Конституції України відповідно до Закону України від 2 червня 2016 року № 1401-VIII змінами, згідно з якими визначено, що відповідно до статті 124 юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір, на відміну від попередньої редакції, яка передбачала поширення юрисдикції судів на всі правовідносини, що виникають у державі.

Поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Таким чином, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, та, відповідно, і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Про відсутність предмета спору можуть свідчити певні дії сторін чи настання обставин, за яких між сторонами не залишилося неврегульованих питань, або самими сторонами врегульовано усі спірні питання.

Позивач жодних дій, які б свідчили про відмову від пред'явлених вимог у зв'язку з урегулюванням усіх спірних питань, не вчиняла.

Зокрема, наведені в заяві про закриття провадження по справі обставини не є перешкодою для вирішення справи по суті, у звязку з чим не можуть бути підставами для закриття провадженян.

Крім вкзааного, вбачається, що рішення зборів СТ «Глядин», оформлені протоколом №16 від 19.06.2016 р., на які посилається відповідач в своїй заяві, оспорюються в судовому порядку, про що свідчить ухвала про відкриття провадження Вишгородського районного суду Київської області №363/3617/17, як і рішення зборів СТ «Глядин», оформлене протоколом від 06.10.2018 р., яким ОСОБА_7 обрано головою товариства, ОСОБА_10 та ОСОБА_5 звільнено з займаних посад.

Отже, на даний час підстав для закриття провадження по вказаній справі судом не встановлено, у звязку з чим суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в залученні СТ «Глядин» в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору та прийнятті позовної заяви СТ «Глядин», в особі ОСОБА_5 до ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 про визнання недійсним рішення, оформленого протоколом зборів від 10.04.2015 р.

Позовну заяву СТ «Глядин», в особі ОСОБА_5 до ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 про визнання недійсним рішення, оформленого протоколом зборів від 10.04.2015 р. повернути позивачу, роз'яснивши право на повторне звернення до суду після усунення обставин, що стали підставою для повернення заяви.

В задоволенні клопотання ОСОБА_7 про закриття провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, третя особа: СТ «Глядин», про визнання недійсним протоколу позачергових зборів - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, а у разі постановлення ухвали поза межами судового засідання або в судовому засідання у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з моменту підписання ухвали суддею (суддями).

Повний текст ухвали складено 31.01.2019 р.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва О.Б. Саламон