БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 361/5085/18
провадження № 2/361/682/19
РІШЕННЯ

Іменем України

22 січня 2019 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого суддіПетришин Н.М.,
за участю секретаря Плиси В.О.,

позивача ОСОБА_3, представника позивача ОСОБА_4, відповідача ФОП ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 про стягнення збитків -

в с т а н о в и в :

У серпні 2018 року до суду надійшов позов ОСОБА_3, де на обґрунтування позовних вимог зазначено, що між ним та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 укладений договір виготовлення меблів на замовлення від 30.08.2017 року №2, згідно якого виконавець зобов'язався виконати роботи по виготовленню та складанню сходин із дерева за адресою: АДРЕСА_1 На виконання умов договору замовник 31.08.2017 р. здійснив виконавцю попередню оплату в сумі 32 000,00 (тридцять дві тисячі) грн., що підтверджується розпискою виконавця. Відповідно до умов договору виконавець зобов'язаний виконати роботи в строк до 18.10.2017 року, проте на дату подання позову робота не виконана.

Листом-претензією від 12.03.2018 року позивач повідомив відповідача про те, що виконання зобов'язання із виконання робіт по виготовленню і збиранню сходин із дерева за договором виготовлення меблів на замовлення від 30.08.2017 р. № 29 втратило для нього інтерес, також повідомив про відмову від подальшого прийняття виконання зазначеного зобов'язання, вимагав від відповідача протягом семи календарних днів здійснити компенсацію збитків в сумі 32 000,00 грн., що понесені у вигляді витрат на оплату по виготовленню і збиранню сходин із дерева. Однак, протягом визначеного терміну відповідач компенсацію збитків не здійснив, чим порушив законні права позивача.

Позивач вважає, що у зв'язку з відмовою від прийняття подальшого виконання зобов'язання, замовник втратив майно, в результаті чого замовнику було завдано збитків у вигляді невиконаних робіт по виготовленню та складанню сходин із дерева. Розмір збитків визначається в сумі оплати за виконані роботи та становить 32 000,00 грн., які позивач просить стягнути із відповідача.

У відзиві на позов відповідач зазначив, що між сторонами укладений договір за умовами якого відповідач зобов'язувався виготовити дерев'яні сходи та встановити їх у будинку позивача у строк до 04 жовтня 2017 року включно. На виконання умов договору позивач передав 32 000,00 грн. авансу. Проте, у зв'язку з відсутністю на ринку якісних пиломатеріалів та іншими обставинами, виготовлення сходів затримано. У квітні 2018 року сходи було виготовлено та на 95% змонтовано в будинку позивача за адресою: АДРЕСА_1 Залишилось приклеїти самі сходинки до каркасу, проте у позивача виникли зауваження щодо клею, на який за технологією приклеюються сходинки (поліуретановий клей). Позивач наполягав на приклейці сходинок виключно на паркетний клей. Щодо цього питання сторони не змогли дійти згоди й між ними виник конфлікт, який завершився усною домовленістю про те, що позивач сам клеїть сходи на той клей, який вважає за потрібне, при цьому відповідач відмовляється від решти коштів за договором (10 000,00 грн.). Позивач повернув відповідачу оригінал розписки про отримання авансу в розмірі 32 000,00 грн., а також віддав оригінал підписаного договору. Відповідач вважає, що між ними фактично розірваний договір, при цьому сторони керувались п. 2.3. Договору. Відповідач вказує, що понесені ним витрати склали приблизно 32 000 грн., тому вважав достатнім повернен

У судовому засіданні позивач та представник позивача ОСОБА_6 доводи позову підтримали. Вважають, що обставини викладені у відзиві не спростовують аргументів позову, тому просили позовні вимоги задовольнити.

Відповідач ФОП ОСОБА_5, посилаючись на доводи відзиву, просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Судом встановлено наступні факти та відповідні ім. правовідносини.

30 серпня 2018 року між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 (виконавець) та ОСОБА_3 (замовник) укладений договір виготовлення меблів на замовлення у №29, згідно якого виконавець зобов'язався виконати роботи по виготовленню та складанню сходин із дерева за адресою: АДРЕСА_1

Згідно п. 2.1. договору сума договору складає 42 000,00 (сорок дві тисячі) грн.

У п. 2.2.1. договору передбачено, що оплата здійснюється шляхом внесення готівкових грошових коштів виконавцю у наступному порядку: замовник передає передоплату в розмірі 33 600,00 (тридцять три тисячі шістсот) грн. протягом одного дня з моменту укладання договору. П. 2.2.2. Залишкову суму за цим договором в розмірі 8 400,00 грн. замовник передає після монтажу меблів.

На виконання умов договору замовник 31.08.2017 р. здійснив виконавцю попередню оплату в сумі 32 000,00 (тридцять дві тисячі) грн., що підтверджується розпискою виконавця, а також підтверджується поясненнями сторін у судовому засіданні.

Згідно п. 4.1. договору строк виконання робіт складає 35 (тридцять п'ять) робочих днів з моменту вступу договору в силу.

За розрахунками позивача роботи за договором мають бути виконані до 18 жовтня 2017 року.

Крім того, у договорі після реквізитів сторін та їх підписів, рукописом зазначено, що в розділі 1 «Предмет договору» під виготовленням меблів мається на увазі виготовлення сходів із дерева.

Допитаний як свідок ОСОБА_3 пояснив, що у серпні 2017 року між ним та ФОП ОСОБА_5 укладений договір, за яким останній повинен був здійснити роботи по установці дерев'яних сходів приблизно в двомісячний строк. Виконавець приїжджав декілька разів, здійснював заміри, привозив якісь матеріли, відвозив. Крім того, пояснив що вкінці 2017 року відповідач обшив залізобетонні сходи «фанерою», на думку свідка, не дуже якісно. У подальшому відповідач привозив якісь дошки, потім забирав і знову привіз. На даний час дійсно у будинку є пофарбовані дошки у вигляді сходин, які не приклеєні. Свідок запрошував спеціалістів, які йому пояснили, що потрібно все переробляти. Також вказав, що відповідачу надав копію договору, а не оригінал із розпискою, які знаходяться у свідка. На даний час сходи відповідачем не зроблені.

Частиною 1 статті 526 ЦК України визначено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно із ч. 1 ст. 839 ЦК підрядник зобов'язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором.

За змістом ст. 849 ЦК України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Відповідно до ст. 852 ЦК України якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

З огляду на викладене встановлено, що між сторонами укладений договір підряду, за яким відповідач зобов'язався виготовити та змонтувати дерев'яні сходи у будинку позивача у строк, передбачений договором. Із пояснень відповідача та показів свідка ОСОБА_7 встановлено, що відповідачем роботи на виконання умов договору, розпочаті пізніше, ніж кінцевий строк виготовлення сходів. Однак такі обставини свідчать, що обидні сторони погодили продовження строків виконання робіт. Так, після закінчення строку виконання робіт, обумовленого договором, такий договір між сторонами не розірваний та замовник від договору не відмовився.

Судом встановлено, що на виконання умов договору відповідач виконав дії щодо виготовлення каркасу ( залізобетонні сходи оббиті фанерою), виготовив сходини та пофарбував їх. Наведене підтверджується поясненнями позивача та відповідача.

Позивач посилаючись на те, що вище перелічені роботи виконані відповідачем неякісно, жодних доказів для підтвердження цього не навів.

Листом від 12 березня 2018 року ОСОБА_3 повідомив відповідача про те, що у зв'язку з порушенням строків виконання робіт, він відмовляється від подальшого прийняття виконання зобов'язання.

Відповідно до п. 2.3 Договору у випадку відмови замовника від виконання договору після внесення суми передплати, виконавець повертає замовнику суму платежу за вирахуванням суми витрат, понесених у зв'язку виконанням дій на виконання умов договору, якщо ж сума передплати не покриває витрат понесених у зв'язку із виконанням умов договору, замовник відшкодовує різницю.

Отже, позивач після надання передоплати відмовився від виконання умов договору, при цьому відповідачем уже були розпочаті роботи по виготовленню та встановленню дерев'яних сходин. Як встановлено у судовому засіданні, позивач не відшкодував понесені відповідачем витрати. Виходячи з умов договору, замовник може отримати суму передоплати, але за вирахуванням суми витрат, понесених у зв'язку з виконанням дій на виконання умов договору.

У відзиві на позов відповідач вказав, що понесені ним витрати покриваються сумою передоплати. Доказів щодо іншої суми витрат, які поніс відповідач у зв'язку із виготовленням замовлення, матеріали справи не містять. Таким чином, позивачем не доведено належними та допустимими доказами того, що відповідачем завдано йому шкоди у розмірі 32 000,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Отже, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у зв'язку з їх недоведеністю.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 про стягнення збитків - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: ОСОБА_3, адреса проживання: АДРЕСА_2 ІПН НОМЕР_1.

Відповідач: фізична особа-підприємець ОСОБА_5, адреса проживання: АДРЕСА_3, ІПН НОМЕР_2.

Суддя Н.М. Петришин