Справа № 752/6926/18
Провадження № 2-с/752/27/19
У Х В А Л А

Іменем України

15.08.2019 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Шкірай М.І., розглянувши заяву представника боржника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про скасування судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Київенерго» заборгованості за надані послуги, -

Встановив

10 квітня 2018 року за заявою ПАТ «Київенерго» видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Київенерго» заборгованості за надані послуги.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 25.06.2019 року замінено стягувача з ПАТ «Київенерго» на Комунальне підприємство виконавчого органу Київради *Київської міської державної адміністрації)«Київтеплоенерго».

13.08.2019 року до суду надійшла заява представника ОСОБА_1 про скасування судового наказу.

Форма і зміст заяви про скасування судового наказу провинні відповідати вимогам ст. 170 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України;

У порушення зазначених вимог закону у заяві не вказано стягувача, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків боржника за його наявності або номер і серію паспорта.

Частиною 1 ст. 170 ЦПК України визначено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

У своїй заяві ОСОБА_1 не зазначає коли він отримав оскаржуваний судовий наказ , проте як вбачається з матеріалів справи, судовий наказ був отриманий боржником 25.06.2018 р., доказів поважності причин пропуску строку про скасування судового наказу не надано.

Також, до заяви не було додано наказ, що оспорюється у відповідності до п. 4 ч. 3 ст. 170 ЦПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про Судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про Судовий збір», ставки судового збору встановлюються у таких розмірах зокрема заяви про скасування судового наказу - 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 96,05 грн.

Однак, до заяви про скасування судового наказу заявником не додано квитанцію про сплату судового збору.

Також,відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додаються документи, що підтверджують повноваження представника боржника (якщо заява подається таким представником), проте до матеріалів заяви відповідних документів надано не було.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

За таких обставин, приходжу до висновку, про необхідність повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду.

Керуючись ст.170 ЦПК України,

Ухвалив

Заяву представника боржника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про скасування судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Київенерго» заборгованості за надані послуги - повернути без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя