Справа № 199/2505/19
09 вересня 2019 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська
у складі: головуючого судді Якименко Л.Г.
за участю секретаря Гасанової М.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що їй на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 .
Відповідач є вітчимом позивачки, шлюб між її матір`ю ОСОБА_3 , яка на даний час померла, та ОСОБА_2 розірвано у 1996 році.
Посилаючись на те, що з 1997 року відповідач у вказаній квартирі не проживав, комунальні послуги не сплачував, участі в утриманні квартирии не приймав, тому позивачка просила суд визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Позивачка у судове засідання 09.09.2019 року не з`явилася, надала суду письмову заяву, якою позовні вимоги підтримала у повному обсязі, справу просила слухати за її відсутності, проти постановлення заочного рішення не заперечувала.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення); за ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідач у судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив, заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження, а також відзив на позов до суду не надавав, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином через офіційний веб-сайт судової влади України, зі згоди позивачки суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності та технічним паспортом на вказану квартиру (а.с.6-10).
Мати позивачки - ОСОБА_3 перебувала з відповідачем ОСОБА_2 у зареєстрованому шлюбі, який 10.12.1996 року був розірваний, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу виданим Відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Амур-Нижньодніпровської районної Ради народних депутатів м.Дніпропетровська 10.12.1996 року, актовий запис № 617(а.с.15).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла (а.с.16).
Відповідач ОСОБА_2 зареєстрований у даній квартирі, однак з 1997 року не проживає у ній, що підтверджується довідкою №3558 від 27.03.2019 року, виданою Департаментом адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради (а.с.12), довідкою від 16.05.2002 року, затвердженою виконуючим обов`язків начальника Амур-Нижньодніпровського районного відділу Дніпропетровського міського управління Управління внутрішніх справ України в Дніпропетровській області Шевелевим А.А., про розшук ОСОБА_2 (а.с.11), а також актом про непроживання від 20.03.2019 року, затвердженими Головою «Житлово-будівельного кооперативу №380» (а.с.13).
Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Оскільки відповідач, який є вітчимом позивачки ОСОБА_1 , не проживє у квартирі більше року, перешкод у користуванні квартирою позивачка йому не чинить, у зв`язку з реєстрацією відповідача за вказаною адресою позивачка змушена нести витрати по оплаті поточних платежів з урахуванням кількості зареєстрованих осіб, тому суд вважає визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Також суд вважає стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 768,40 гривень.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 80, 81, 82 89, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст.405 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1 768,40 гривень витрат по сплаті судового збору.
Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_1 , уродженка м.Дніпропетровська, паспорт серії НОМЕР_2 виданий 28.08.2015 року Амур-Нижньодніпровським РВ ум.Дніпропетровську ГУ ДМУ України в Дніпропетровській області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою
відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти
днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було
вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання
заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення
йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частину рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя: