Постанова

Іменем України

28 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 612/728/17

провадження № 61-5146св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є.,

суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Курило В. П. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - адвокат Попов Андрій Олександрович,

відповідач - ОСОБА_2 ,

третя особа ? приватний нотаріус Близнюківського районного нотаріального округу Харківської області Яременко Галина Вікторівна,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_2 на постанову апеляційного суду Харківської області від 23 серпня 2018 року у складі колегії суддів: Кіся П. В., Бровченка І. О., Кружиліної О. А.,

ІСТОРІЯ СПРАВИ:

Короткий зміст позовних вимог:

30 листопада 2017 року представник ОСОБА_1 ? адвокат Попов А. О. звернувся до суду з позовними вимогами про визнання причин пропуску строку для прийняття спадщини поважними та визначення ОСОБА_1 додаткового строку, достатнього для подання заяви до нотаріальної контори на прийняття спадщини за законом.

Позовні вимоги мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його

мати ? ОСОБА_3 . Після її смерті залишилася спадщина, яка складається із земельної ділянки, що розташована на території Самійлівської сільської ради Близнюківського району Харківської області, розміром 6,4658 га для ведення сільськогосподарського виробництва.

18 жовтня 2017 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Близнюківського районного нотаріального округу Харківської області Яременко Г. В. із заявою про прийняття спадщини, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, в зв`язку з пропуском, встановленого законодавством, строку на прийняття спадщини.

Як на поважність підстав пропуску, встановленого законом, шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини, представник позивача посилається на те, що ОСОБА_1 є особою похилого віку, важко хворіє, перед смертю матері переніс гостре порушення мозкового кровообігу з правостороннім геміпарезом та моторною афазією (інсульт), внаслідок чого і до теперішнього часу веде майже лежачий спосіб життя.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій:

Рішенням Близнюківського районного суду Харківської області від

17 травня 2018 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду мотивовано тим, що вказані позивачем причини та надані на їх підтвердження докази не є поважними, тобто такими, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті його матері ? ОСОБА_3 , оскільки позивач до моменту смерті матері мешкав з нею в одному селі, тобто був обізнаний щодо часу та місця відкриття спадщини, в період шестимісячного строку для прийняття спадщини проходив лікування нетривалий час, а надані виписки з історії хвороби та медичних довідок не свідчать про те, що позивач не міг фізично звернутися із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк.

Постановою апеляційного суду Харківської області від 23 серпня 2018 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - Попова А. О. задоволено.

Рішення Близнюківського районного суду Харківської області від 17 травня 2018 року скасовано та ухвалено нове.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ? приватний нотаріус Близнюківського районного нотаріального округу Харківської області Яременко Г. В. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом задоволено.

Визнано причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та визначено ОСОБА_1 додатковий строк два місяці для подання заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постанова мотивована тим, що висновок суду про недоведеність позовних вимог є помилковим, оскільки позивач, стверджуючи про поважність причин пропуску, посилався на тяжкий стан здоров`я та перенесений ним інсульт, внаслідок чого він «веде майже лежачий спосіб життя». Враховуючи вік позивача, його захворювання, які мають системний, хронічний характер, та за своєю тяжкістю не відносяться до хвороб, які швидко виліковуються, дійшов висновку про поважність причин пропуску строку позивачем для прийняття спадщини.

Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги:

06 березня 2019 року ОСОБА_2 звернувся через засоби поштового зв`язку до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову апеляційного суду Харківської області від 23 серпня 2018 року та залишити в силі рішення Близнюківського районного суду Харківської області від 17 травні 2018 року, мотивуючи свої вимоги неправильним застосуванням судом апеляційної інстанції норм матеріального та порушенням норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційний суд неповно дослідив обставини справи, не надав їм належної правової оцінки, у зв`язку з чим дійшов помилкових висновків при вирішенні спору.

Апеляційний суд не звернув увагу на те, що позивач знав про відкриття спадщини, а обставини, які б свідчили про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини і були пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій ? відсутні.

Доводи інших учасників справи:

Відзив на касаційну скаргу не надійшов.

Рух касаційної скарги:

Ухвалою Верховного Суду від 15 березня 2019 року відкрито касаційне провадження у даній справі та витребувано матеріали цивільної справи

№ 612/728/17 з Близнюківського районного суду Харківської області.

У квітні 2019 року матеріали цивільної справи № 612/728/17 надійшли до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 08 серпня 2019 року цивільну справу призначено до судового розгляду.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ У СКЛАДІ КОЛЕГІЇ СУДДІВ ДРУГОЇ СУДОВОЇ ПАЛАТИ КАСАЦІЙНОГО ЦИВІЛЬНОГО СУДУ:

Перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Вимогами частин першої та другої статті 400 ЦПК України визначено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Короткий зміст встановлених фактичних обставин справи:

ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла.

Після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно, яке складається із земельної ділянки, що розташована на території Самійлівської сільської ради Близнюківського району Харківської області, розміром 6,4658 га для ведення сільськогосподарського виробництва, яка належала останній на підставі Державного акта на право приватної власності на землю серії НОМЕР_1 , зареєстрований 25 червня 2001 року у Книзі записів реєстрації державних актів на право власності за № 71.

Постановою приватного нотаріусу Близнюківського районного нотаріального округу Яременко Г. В. від 18 жовтня 2017 року № 475-02-31 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на обов`язкову частку щодо майна після померлої

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права:

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах ? уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня

2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз'яснено, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зі статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд апеляційної інстанції, на підставі належним чином оцінених доказів, встановив, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є спадкоємцем першої черги після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 (мати позивача). ОСОБА_1 має тяжкий стан здоров`я після перенесеного

16 листопада 2015 року інсульту. Дане захворювання є триваючим, оскільки стан позивача в подальшому погіршувався. Суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позову.При цьому, судом взято до уваги незначний проміжок часу (чотири місяці), який пропущено позивачем, оскільки цей пропуск пов`язаний з його тяжким станом.

Висновки за результатом розгляду касаційної скарги:

З урахуванням встановлених у справі обставин, апеляційним судом правомірно визначено позивачу додатковий строк для прийняття спадщини за законом.

Колегія суддів погоджується з висновками суду апеляційної інстанції. Апеляційним судом правильно застосовано норми матеріального та процесуального права, зроблені обґрунтовані висновки про задоволення позовних вимог на підставі належним чином оцінених доказів, наданих сторонами (стаття 89 ЦПК України).

Доводи касаційної скарги не спростовують правильність висновків суду апеляційної інстанції, яким у повному обсязі з`ясовані права та обов`язки сторін, обставини справи, доводи сторін перевірені та їм дана належна оцінка, а зводяться до неправильного тлумачення норм матеріального права та до переоцінки доказів, що відповідно до приписів статті 400 ЦПК України виходить за межі повноважень суду касаційної інстанції.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права (частина перша статті 410 ЦПК України).

Враховуючи наведене, колегія суддів залишає касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувану постанову апеляційного суду - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 400, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Постанову апеляційного суду Харківської області від 23 серпня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий М. Є. Червинська

Судді: С. Ю. Бурлаков

А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

В. П. Курило