КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

31 січня 2019 року

Унікальний номер справи № 758/10377/18

Головуючий у першій інстанції - ОСОБА_1

Апеляційне провадження № 22-ц/824/3277/2019

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ ОСОБА_2, перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 29 серпня 2018 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 29 серпня 2018 року відкрито провадження у справі за позовною заявою ПАТ «Альфа Банк» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.(а.с.37-38)

Не погодившись з ухвалою районного суду, 26 грудня 2018 року ОСОБА_3 направив по поштіапеляційну скаргу.(а.с.43-44)

11 січня 2019 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 14 січня 2019 року передана судді доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 січня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 29 серпня 2018 рокузалишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги, протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали. Підставою залишення апеляційної скарги без руху був пропуск строку на апеляційне оскарження.(а.с.47-48)

29 січня 2019 року Київським апеляційним судом отримано заяву представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про усунення недоліків разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.(а.с.51-57)

На обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження представник апелянта адвокат ОСОБА_4 зазначив, що відповідач не отримував ухвали Подільського районного суду міста Києва від 29 серпня 2018 року про відкриття провадження у справі, а дізнався про вказану ухвалу лише 26 грудня 2019 року з Єдиного державного реєстру судових рішень і цього ж дня звернувся до суду першої інстанції з апеляційною скаргою. (а.с.55-56)

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України, учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що копію ухвали Подільського районного суду міста Києва від 29 серпня 2018 року було направлено сторонам по справі супровідним листом від 29 серпня 2018 року (а.с.39), проте копію оскаржуваної ухвали ОСОБА_3 отримав лише 20 грудня 2018 року (а.с.42), тому, зважаючи на положення п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України, клопотання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження підлягає задоволенню.

У статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік пільг щодо сплати судового збору, проте системний і комплексний аналіз положень зазначеного Закону і статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» дає підстави зробити висновок про те, що сама по собі відсутність такої категорії осіб у переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, визначеному статтею 5 Закону України «Про судовий збір», не може безумовно означати те, що споживачі такої пільги не мають, оскільки така пільга встановлена спеціальним законом, який гарантує реалізацію та захист прав споживачів.

Відповідно до частини третьої статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, пов'язаними з порушенням їх прав.

Стаття 5 Закону України «Про судовий збір» не містить вичерпного переліку осіб, яким надано пільги щодо сплати судового збору, як і не містить норму про те, що пільги надаються лише за пред'явлення позову. Спеціальний закон, звільнивши споживачів від сплати судового збору за подання позову, визначив, що вони звільняються від сплати судового збору з метою захисту їх порушених прав (стаття 22 Закону України «Про захист прав споживачів»).

Відповідно до Прикінцевих та Перехідних положень Закону України «Про судовий збір» у частині третій статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» слова «державного мита» були замінені словами «судового збору».

Отже, при прийнятті Закону України «Про судовий збір» законодавець передбачив можливість застосування Закону України «Про захист прав споживачів» при визначенні пільг певної категорії осіб щодо сплати судового збору.

Порушені права можуть захищатись як у суді першої інстанції (при пред'явленні позову), так і на наступних стадіях цивільного процесу. Стадії цивільного процесу об'єднані єдиним завданням - справедливим розглядом і вирішенням цивільних справ з метою захисту порушеного права.

Саме таке тлумачення норм Закону України «Про судовий збір» і статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» застосовано у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 березня 2018 року по справі 761/24881/16-ц.

Таким чином, ОСОБА_3 звільнений від сплати судового збору за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 29 серпня 2018 року на підставі ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів».

Апеляційна скарга відповідає вимогам ст.ст. 354, 356 ЦПК України, тому апеляційне провадження підлягає відкриттю апеляційним судом.

Відповідно до вимог статті 359 ЦПК Українипро відкриття апеляційного провадження у справі суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу.

В порядку ст. 360 ЦПК України, учасники справи мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження. Відзив на апеляційну скаргу має містити: найменування суду апеляційної інстанції; ім'я (найменування), поштову адресу особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу, а також номер засобу зв'язку, адресу електронної пошти, за наявності; обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги; у разі необхідності - клопотання особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу; перелік матеріалів, що додаються.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції. До відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Також, виходячи з положень ч. 4 ст. 360 ЦПК України, відзив та додані до нього документи має бути направлений іншим учасникам справи, а докази відправлення мають бути долучені до відзиву для пред'явлення суду.

У порядку підготовки справи до розгляду, з метою перевірки заявлених апелянтом у скарзі доводів, необхідно виконати дії, передбачені ст.ст. 361, 365 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 359, 361, 364, 365 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Поновити строк ОСОБА_3 на оскарження ухвали Подільського районного суду міста Києва від 29 серпня 2018 року.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 29 серпня 2018 року.

Направити учасникам справи копію цієї ухвали та копію апеляційної скарги з доданими до неї матеріалами.

Відзив на апеляційну скаргу може бути подано до 08 лютого 2019 року.

Виконати дії, передбачені ст. 365 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя _________________ Б.Б. Левенець