ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5581/18
провадження № 2/753/1141/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" лютого 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О.,

секретар судового засідання Кримчук Я.Р.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_2,

представник позивача: ОСОБА_3,

відповідачі: публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», Філія Комунального підприємства Рожівської сільської ради «Рожівське» по м. Києву, реєстратор Лата Дмитро Олександрович,

представник відповідача: Ковалевський Є.В.,

вимоги позивача: про визнання недійсними державної реєстрації прав власності та скасування права власності,

розглянув у підготовчому засіданні в залі суду в м. Києві заяву представника позивача ОСОБА_3 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

28.03.2018 ОСОБА_6, діючи в інтересах ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2, позивач), звернувся до суду з позовом до публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» (далі - ПАТ «Укрсоцбанк», відповідач) та Філії Комунального підприємства Рожівської сільської ради «Рожівське» по м. Києву, реєстратор Лата Дмитро Олександрович, про визнання недійсною державної реєстрації права власності та скасування права власності на квартиру АДРЕСА_1.

В підготовчому засіданні представник позивача ОСОБА_3 подала заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірку квартиру та заборони представникам ПАТ «Укрсоцбанк», новому власнику ОСОБА_7 та будь-яким третім особам вчиняти дії щодо спірної квартири, а саме: входження, вселення, реєстрація постійних чи тимчасових мешканців.

На обґрунтування заяви представник позивача послалась, зокрема, на те, що 31.01.2019 ПАТ «Укрсоцбанк» відчужив спірну квартиру на користь ОСОБА_7, яка як власник може відчужити її третім особам, що потягне за собою подальшу перереєстрацію права власності на спірне майно та унеможливить реальне виконання рішення суду. До того ж новий власник матиме право на вселення та реєстрацію будь-яких осіб у спірну квартиру, що створить у них відповідні житлові права, та ускладнить виконання рішення суду.

Заслухавши учасників та вивчивши матеріали цивільної справи, суд встановив такі обставини.

Згідно з даними інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 27.02.2018 державний реєстратор Філії Комунального підприємства Рожівської сільської ради «Рожівське» по м. Києву зареєстрував право власності ПАТ «Укрсоцбанк» на квартиру АДРЕСА_1

Підставою реєстрації права власності на спірну квартиру за ПАТ «Укрсоцбанк»стало застереження іпотечному договорі, укладеному з метою забезпечення виконання позивачем зобов'язань за кредитним договором.

Позивач оспорює вищевказане рішення державного реєстратора посилаючись на порушення вимог Житлового кодексу України, Законів України «Про іпотеку» та «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті».

У червні 2018 р. представник позивача звертався до суду із заявою про забезпечення позову, у якій ставив питання про арешт спірної квартири та накладення заборони вчиняти будь-які дії щодо неї.

Ухвалою від 18.06.2018 суд частково задовольнив вказану заяву, а саме: наклав арешт на спірну квартиру, при цьому застосував зустрічне забезпечення, зобов'язавши позивача внести на депозитний рахунок суду визначену грошову суму. Вказаною ухвалою суд відмовив у задоволенні заяви в частині заборони вчиняти дії щодо предмета спору пославшись на те, що такий вид забезпечення позову суттєво обмежує правомочності власника і неспівмірний заявленим вимогам.

Зважаючи на те, що позивач не виконав вимоги суду щодо зустрічного забезпечення, ухвалою від 06.11.2018 суд скасував ухвалу про арешт спірної квартири.

Ухвалою від цієї ж дати суд відмовив у задоволенні повторної заяви представника позивача про забезпечення позову шляхом заборони вчиняти будь-які дії щодо спірної квартири. Суд зазначив, щозаявлений позивачем захід забезпечення позову є неспівмірним заявленим вимогамі його незастосування не створює реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про скасування державної реєстрації прав.

Відповідно до положень статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Відповідно до ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Отже зважаючи на те, що на даний час спірна квартира вибула з власності відповідача ПАТ «Укрсоцбанк», а ОСОБА_7 не є відповідачем у даній справі, вимоги заяви про накладення арешту на квартиру не ґрунтуються на приписах цивільного процесуального закону і є безпідставними.

Не підлягає задоволенню і заява в частині заборони вчиняти дії щодо спірної квартири, оскільки позивачем не наведено жодних нових обставин, які б спростовували висновки попередньої ухвали про те, що між заявленими позовними вимогами та способом забезпечення позову, про який просить позивач, відсутній прямий зв'язок, а відтак незастосування заявлених позивачем заходів забезпечення позову не створює реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про скасування державної реєстрації прав.

Керуючись статтями 149, 150, 153, 154, 258 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_3 про забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання такої скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п'ятнадцяти днів з дня з дня її проголошення.

Суддя: