Справа №464/232/19
пр № 2/464/685/19
У Х В А Л А

04 лютого 2019 року суддя Сихівського районного суду м.Львова Мичка Б.Р., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача, в якому просить визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: м.Львів, вул.Максимовича, 5/128.

Однак подана позовна заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, а саме в порушення вимог зазначеної статті позивачем не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта позивача та відповідача, якщо такі відомості йому відомі, відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; відсутнє зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Всупереч даному положенню позивачем не долучено до позовної заяви копії таких доданих до неї документів для відповідача як: витяг з будинкової книги, довідка №247/02.12.26 від 14.01.2019; довідка №4260/02.12-26 від 22.10.2018, копія листа №286/40/09-19 від 11.01.2019.

Згідно з ч.3 ст.177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Разом із позовною заявою позивачем подано клопотання про звільнення від сплати судового збору. В обгрунтування клопотання покликається на те, що є пенсіонером та його дохід у розмірі 1482 грн є приблизно рівним розміру прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність, який становить 1497 грн. Вказує, що разом із ним проживає двоє малолітніх дітей, син допомоги на утримання яких не надає, оскільки його місце проживання невідоме. Зазначає, що при поданні даного позову йому необхідно сплатити судовий збір, однак можливості це зробити не має, оскільки у разі сплати такого не зможе оплатити комунальні послуги, придбати продукти харчування та лікарські засоби, не зможе утримувати малолітніх внуків. З огляду на наведене просить звільнити його від сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч.3 даної статті з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

У відповідності до ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача- фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Згідно з ч.2 даної статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до підпункту 3 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 768 грн 40 коп.

Згідно із довідками №4260/02.12-26 від 22.10.2018 та №247/02.12-26 від 14.01.2019 річний дохід позивача за попередній календарний рік становить 17795 грн 04 коп.

З огляду на наведене, оскільки розмір судового збору, який необхідно сплатити позивачу при поданні даної позовної заяви, не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, відсутні підстави для звільнення його від сплати судового збору на підставі п.1 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір». Разом із цим позивачем не доведено наявність будь-яких інших передбачених законом підстав для звільнення його від сплати судового збору, відтак у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Враховуючи вищевикладене, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 768 грн 40 коп. або ж надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частинами 1, 2 ст.185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В такій ухвалі зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене, вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, шляхом подання окремої заяви або позовної заяви у новій редакції, а також її копії для відповідачів з дотриманням вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України, копій наступних документів, які долучені позивачем до позовної заяви, для відповідача : витяг з будинкової книги, довідка №247/02.12.26 від 14.01.2019, довідка №4260/02.12-26 від 22.10.2018, копія листа №286/40/09-19 від 11.01.2019, а також оригіналу платіжного документу про сплату судового збору або ж надання документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185, 258-261 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

у задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати десять днів з дня отримання ухвали суду, для усунення вказаних недоліків заяви.

Розяснити позивачу, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Б.Р. Мичка