Ухвала

28 січня 2019року

м. Київ

справа № 309/4417/15-ц

провадження № 61-17485св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Стрільчука В. А. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Кузнєцова В. О.,

провівши у порядку письмового провадження попередній розгляд справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа - приватний нотаріус Хустського нотаріального округу Гелеван Сергій Іванович, про визнання недійсним та скасування договору дарування об'єкта нерухомості, перенесення прав і обов'язків орендодавця, відшкодування понесених витрат та втраченої вигоди за касаційною скаргою ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на рішення Апеляційного суду Закарпатської області від 04 травня 2017 року,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2015 року ОСОБА_4 звернувся до суду з вищевказаним позовом, який уточнив у процесі розгляду справи, і остаточно просив: визнати недійсним та скасувати договір дарування нежитлового приміщення від 09 червня 2015 року, укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_6, посвідчений приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Гелеван С. І. та зареєстрований в реєстрі за № 2750; перенести права і обов'язки орендодавця за договором оренди від 05 травня 2016 року на нового власника орендованого майна ОСОБА_6; стягнути солідарно з ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на його користь 19 350 грн 75 коп. понесених витрат у зв'язку з виконанням договору оренди, втрачену вигоду у розмірі 144 924 грн та судові витрати у розмірі 2 860 грн 75 коп.

Рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 23 грудня 2016 року в задоволенні позову відмовлено.

Рішенням Апеляційного суду Закарпатської області від 04 травня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 задоволено частково. Рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 23 грудня 2016 року в частині відмови ОСОБА_4 у вимогах про солідарне стягнення втраченої вигоди скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення, яким стягнуто солідарно з ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на користь ОСОБА_4 втрачену вигоду в розмірі 144 942 грн та судові витрати в розмірі 724 грн 50 коп. з кожного. В решті рішення суду залишено без змін.

У червні 2017 року ОСОБА_5 та ОСОБА_6 подали до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу на рішення Апеляційного суду Закарпатської області від 04 травня 2017 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права і порушення норм процесуального права, просили скасувати оскаржуване судове рішення і залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 29 червня 2017 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі та витребувано її матеріали з Хустського районного суду Закарпатської області.

Статтею 388 Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», що набув чинності 15 грудня 2017 року (далі - ЦПК України), визначено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

17 квітня 2018 року справу № 309/4417/15-ц Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ передано до Верховного Суду.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п'ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, справу слід призначити до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Враховуючи категорію і складність справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду колегією у складі п'яти суддів.

Керуючись статтями 34, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа - приватний нотаріус Хустського нотаріального округу Гелеван Сергій Іванович, про визнання недійсним та скасування договору дарування об'єкта нерухомості, перенесення прав і обов'язків орендодавця, відшкодування понесених витрат та втраченої вигоди за касаційною скаргою ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на рішення Апеляційного суду Закарпатської області від 04 травня 2017 року призначити до судового розгляду Верховного Суду у складі колегії суддівПершої судової палати Касаційного цивільного суду в кількості п'яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:В. А. Стрільчук

С. О. Карпенко

В. О. Кузнєцов