Справа № 291/1055/19
Ружинський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А
06 вересня 2019 року
Суддя Ружинського районного суду Житомирської області Митюк О.В. розглянувши матеріали позовної заяви
ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2
до Бистрицької сільської ради Ружинського району Житомирської області
про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
в с т а н о в и л а:
Представник позивача, який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 звернулась до Бистрицької сільської ради з вказаною позовною заявою, в якій просить суд встановити юридичний факт, а саме: що вона є двоюрідною сестрою ОСОБА_3 , який помер в м.Усть-Катав Челябинської області (згідно даних зазначених в позовній заяві), та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_3 .
Суддя, ознайомившись з матеріалами вказаної позовної заяви , встановила, що вона не відповідає вимогам ст.ст.175, 318 ЦПК України.
Так, відповідно до ст.318 ЦПК України в заяві про встановлення фактів, що мають юридичне значення повинно бути зазначено:
1).який факт заявник просить встановити та з якою метою;
2).причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт;
3).докази, що підтверджують факт.
До заяви повинні бути додані докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідки про неможливість відновлення втрачених документів.
Однак в позовній заяві ОСОБА_1 не зазначено причини неможливості отримати копію актового запису про народження, та про смерть ОСОБА_3 чи, у випадку необхідності, внести виправлення в нього, а до позовної заяви не додано довідки про неможливість отримання вказаного актового запису чи внесення виправлень в нього.
Крім того всупереч вимогам ст. 175 ЦПК України, в позовній заяві не зазначено доказів, які підтверджують обставини, якими позивач обгрунтовує свої позовні вимоги.
Так, відповідно до роз`яснень, викладених в п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. №7 Про судову практику у справах про спадкування, у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відповідачами є спадкоємці, які прийняли спадщину, а в разі відсутності таких, - територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Так, позовна заява ОСОБА_1 подана до відповідача - Бистрицької сільської ради Ружинського району Житомирської області, однак доказів того, що інші спадкоємці ОСОБА_3 не прийняли його спадщину, в позовній заяві не зазначено. Також позивачкою не зазначено доказів, які підтверджують, що місце відкриття спадщини ОСОБА_3 розташоване на території Бистрицької сільської ради Ружинського району Житомирської області.
Главою 86 ЦК України, а також спеціальним законодавством, зокрема ЗУ «Про нотаріат», підзаконними нормативними актами, визначено нотаріальний порядок оформлення права на спадщину, що відповідає встановленій законодавством сукупності функцій, притаманній юрисдикційній діяльності суддів та нотаріусів. Отже, у разі якщо відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину не підтверджена належними доказами, а саме відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, це може бути підставою для відмови у позові.
Це знайшло також підтвердження у п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» в якому вказується, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину у судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися за правилами позовного провадження.
Таким чином, особа має право звернутися до суду тільки після отримання у нотаріуса відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Звернення до суду до цього моменту є передчасним, і в такому випадку суди підміняють органи нотаріату, що не відповідає закону.
Однак, звертаючись до суду із позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, позивач не виклав обставин та не зазначив доказів отримання письмової відмови нотаріуса у вчиненні такої нотаріальної дії, як видача свідоцтва про право на спадщину, а лист розяснення з формальною пропозицією захисту своїх інтересів у судовому порядку не можна розцінювати як письмову відмову нотаріуса у вчиненні такої нотаріальної дії.
Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.
Перелічені недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.
Враховуючи наведене, до позовної заяви необхідно застосувати правила ч.1 ст.185 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя
Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 до Бистрицької сільської ради Ружинського району Житомирської області про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- залишити без руху.
Надати представнику позивачу десятиденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, та роз`яснити , що протягом вказаного строку представник позивача повинен усунути вищевказані недоліки позовної заяви, які зазначені в ухвалі, а в іншому випадку - позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута представнику позивача.
Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати представнику позивача.
Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: rg.zt.court.gov.ua .
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О. В. Митюк.