Ухвала

05 вересня 2019 року

м. Київ

справа № 487/2870/18

провадження № 61-11941ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Миколаївського апеляційного суду від 18 лютого 2019 року в справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,

ВСТАНОВИВ:

19 червня 2019 року ОСОБА_1 подала засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на постанову Миколаївського апеляційного суду від 18 лютого 2019 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

ОСОБА_1 в касаційній скарзі було зазначено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що повний текст оскаржуваної постанови апеляційного суду від 18 лютого 2019 року вона отримала 21 травня 2019 року.

Як вбачалося з оскаржуваної постанови апеляційного суду від 18 лютого 2019 року ОСОБА_1 та її представник - ОСОБА_2 були присутніми в судовому засіданні 18 лютого 2019 року, в якому була ухвалена оскаржувана постанова, отже, про існування оскаржуваного судового рішення заявнику було відомо.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 03 липня 2019 року визнано підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження постанови Миколаївського апеляційного суду від 18 лютого 2019 року за клопотанням ОСОБА_1 неповажними. Звільнено ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги. Касаційну скаргу залишено без руху та надано для усунення недоліків, а саме - заявнику слід було подати до суду касаційної інстанції заяву про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням інших підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів, і встановлено строк для виправлення вказаних недоліків десять днів з дня вручення цієї ухвали, а також роз`яснено заявнику про наслідки її невиконання.

Відповідно до статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, за ідентифікатором поштового відділення 045, заявник отримав вказану ухвалу 24 липня 2019 року.

На виконання вимог ухвали Верховного Суду заявником подано 05 серпня 2019 року засобами поштового зв`язку заяву про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Миколаївського апеляційного суду від 18 лютого 2019 року, яка обґрунтована тим, що в судовому засіданні апеляційного суду 18 лютого 2019 року було проголошено лише вступну та резолютивну частини оскаржуваної постанови, суддею не було вказано точний термін або точну дату виготовлення повного тексту оскаржуваного судового рішення. Зміст проголошеного в судовому засіданні рішення порушило внутрішнє збудження та обурення і пов`язане з цим нервове напруження вольової сфери, глибока розгубленість психоемоційного стану відповідача та його представника після оголошення рішення суду, не дозволили мозковій діяльності вказаних осіб забезпечити логічну домовленість із секретарем суду про своєчасне повідомлення відповідача щодо наявності виготовленого повного тексту постанови суду. В подальшому, відбулося звичайне та логічне перемикання уваги з лише тільки самої судової справи та поглинання концентрації цієї уваги на інші повсякденні турботи та побутові проблеми життя.При зверненні 28 лютого 2019 року безпосередньо до канцелярії апеляційного суду стало відомо про те, що отримати особисто постанову суду не має можливості, оскільки вона вже відправлена поштою, однак до цього часу заявником не отримано. Разом з цим ОСОБА_1 зазначає, що її представник є працюючою людиною з п`ятиденним графіком роботи офісного режиму (типу роботи) з 08 год. 00 хв. до 17 год. 00 хв., з перервою на обід з 12 год. 00 хв. до 13 год. 00 хв., а у окремих випадках, щонайменше два рази на тиждень, робочий день закінчується о 20 год. 00 хв., що загалом співпадає з режимом та графіком роботи судів і не надає можливості за першим бажанням, у будь-який час, особисто звернутись із заявою та особисто отримати необхідний документ із суду. Також, починаючи з 18 березня 2019 року по 01 квітня 2019 року та з 08 квітня 2019 року по 22 квітня 2019 року включно, вона та її представник були повністю задіяні у роботі дільничної виборчої комісії з виборів Президента України (на безоплатній основі). Права та обов`язки члена ДВК у цьому випадку закріплені нормами Закону України «Про вибори Президента України», якими фактично визначено обсяг зайнятості члена ДВК, що також не дало можливості особистого звернення до суду із подальшим отриманням постанови апеляційного суду. При цьому, в останньому випадку, голова ДВК разом із секретарем привласнили грошові кошти (добові) її та її представника у справі, що потягло за собою додаткових витрат сил та часу, пов`язаних із багаторазовими письмовими зверненнями до всіх структур правоохоронних органів та доказування їм факту вчинення злочину вказаними особами, внаслідок чого 29 травня 2019 року дану інформацію все ж таки було внесено до ЄРДР за № 0002157. 02 травня 2019 року її представник звернувся до суду першої інстанції із заявою про видачу копії оскаржуваної постанови апеляційного суду від 18 лютого 2019 року, а 05 червня 2019 року звернувся із письмовою заявою щодо ознайомлення з матеріалами судової справи. При цьому було встановлено, що в матеріалах справи відсутнє поштове повідомлення про вручення рекомендованого листа їй або її представнику із вмістом постанови Миколаївського апеляційного суду від 18 лютого 2019 року, що вказує на недодержання апеляційним судом вимог статті 272 ЦПК України.

На підтвердження наведених доводів заявником надано відповідні докази, а саме: копії заяви про надання копії постанови апеляційного суду, підтвердження отримання постанови апеляційного суду, довідки з місця роботи ОСОБА_2 , посвідчень члена ДВК № НОМЕР_1 та ДВК № 480755, листа ГУНП в Миколаївській області про порушення кримінальної справи, запиту на отримання витягу з ЄРДР про порушення кримінальної справи та копія письмової заяви до Заводського районного суду про ознайомлення з матеріалами справи.

Касаційне провадження не підлягає відкриттю з таких підстав.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Однією з основних гарантій права сторони на судовий захист є право оскарження судових рішень (стаття 129 Конституції України). Реалізація цього права здійснюється, зокрема шляхом оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанцій.

Однією з основних гарантій права сторони на судовий захист є право оскарження судових рішень (стаття 129 Конституції України). Реалізація цього права здійснюється, зокрема шляхом оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанцій.

Рішеннями Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

ЄСПЛ вказав, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії»).

Наведені заявником причини пропуску процесуального строку на касаційне оскарження судового рішення не дають достатніх підстав для визнання їх поважними, оскільки заявником не наведено причин, які унеможливили дотримання строків передбачених ЦПК України та розумних пояснень щодо пропуску строку звернення з касаційною скаргою тривалістю три місяці. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення. Інших підстав поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження заявником не наведено.

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Норми, які регулюють строки подання скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьев проти України»).

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 4 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.

Оскільки наведені у заяві про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення підстави для поновлення цього строку є неповажними, то у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись частиною третьою статті 393, пунктом 4 частини другої статті 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження постанови Миколаївського апеляційного суду від 18 лютого 2019 року за клопотанням ОСОБА_1 неповажними.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Миколаївського апеляційного суду від 18 лютого 2019 року в справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали повернути особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев