Справа № 569/4480/18
23 січня 2019 року м.Рівне
Рівненський міський суд Рівненської області в складі:
головуючого судді Харечка С.П.
при секретарі Левчук Д.О.
з участю позивача ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2
третіх осіб ОСОБА_3, ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5, треті особи ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та знаття з реєстраційного обліку,
ОСОБА_1 звернулась до Рівненського міського суду з позовом до ОСОБА_5, треті особи ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та знаття з реєстраційного обліку.
Вимоги обгрунтовує тим, що вона є власником ј будинку, який знаходиться за адресою м. Рівне вул. Дорошенка, 35. Право її власності підтверджується договором дарування від 15.09.2014 року № 68861075, який було зареєстровано в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно від 05.09.2014 року, про що було також видано витяг про державну реєстрацію прав від 05.09.2014 року. Вказує, що 05 вересня 2014 року між нею та ОСОБА_6 був укладений договір дарування частки житлового будинку з надвірними будівлями № 68861075. На момент укладання договору в 1/4 будинку що знаходиться за адресою м. Рівне, вул. Дорошенка, 35 було зареєстровано дві особи, а саме: ОСОБА_6 та ОСОБА_5, надалі - Відповідач. Відповідно до п.3.7 ОСОБА_6 зобовязується зняти всіх зареєстрованих осіб на момент укладання договору у вказаному житловому будинку з реєстрації місця проживання до 01.12.14 року. У зазначений термін відповідно до договору дарування Відповідача не було знято з реєстраційного обліку місця проживання за адресою ІНФОРМАЦІЯ_1. Вказує, що реєстрація відповідача створює перешкоди у здійснення нею права власності та тягне додаткові витрати на утримання житла.
Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали повністю та просила суд їх задовільнити, щодо заочного розгляду справи не заперечували.
Відповідач у судове засідання не з'явився, хоча про час та місце судового розгляду, враховуючи, що його місце проживання невідоме, був повідомлений належним чином, шляхом опублікування оголошення про виклик до суду на офіційному веб-сайті судової влади України. Враховуючи, що відповідач про причини неявки суд не повідомив, відзив не подав і позивач не заперечувала проти заочного розгляду справи, суд проводить розгляд справи на підставі ст.280 ЦПК України в заочному порядку, на підставі наявних у справі даних та доказів за згодою позивачів.
Третя особа ОСОБА_3 в судовому засіданні не заперечувала проти позовних вимог.
Третя особа ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечував проти позовних вимог.
Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши письмові матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до наступних висновків.
Як вбачається з матеріалів справи, що ОСОБА_1 є власником ј будинку, який знаходиться за адресою м. Рівне вул. Дорошенка, 35. Право її власності підтверджується договором дарування від 15.09.2014 року № 68861075, який було зареєстровано в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно від 05.09.2014 року, про що було також видано витяг про державну реєстрацію прав від 05.09.2014 року.
05 вересня 2014 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 був укладений договір дарування ј частки житлового будинку з надвірними будівлями № 68861075.
На момент укладання договору в 1/4 будинку що знаходиться за адресою м. Рівне, вул. Дорошенка, 35 було зареєстровано дві особи, а саме: ОСОБА_6 та ОСОБА_5.
Відповідно до п.3.7 ОСОБА_6 зобовязується зняти всіх зареєстрованих осіб на момент укладання договору у вказаному житловому будинку з реєстрації місця проживання до 01.12.14 року.
Відповідно до Актів від 19.10.2017 року, 18.12.2017 року та 15.02.2018 року про фактичне проживання (або відсутність зареєстрованих осіб), виданого за підписом начальника ЖКП «Сонячне» громадянин ОСОБА_5, за адресою м.Рівне, вул.Дорошенка,35 не проживає з вересня 2014 року.
Згідно ч.1 ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ст.319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
В силу вимог ст.405 Цивільного кодексу України, члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Статтею 391 ЦК України передбачено право власника майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Наявність у відповідача реєстрації в даній квартирі, порушує право на користування житлом позивача, тому як вона повинна сплачувати надмірні комунальні послуги.
Згідно ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється зокрема на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.
За наведених обставин, вимога в частині подальшого зняття відповідача з реєстрації до задоволення не підлягає, оскільки суд прийшов до висновку, що відповідач втратив право користування житловим приміщенням, що є правовою підставою для зняття його з реєстрації.
За таких обставин позов підлягає до задоволення частково.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача слід стягнути витрати у вигляді судового збору, в розмірі 704 грн. 80 коп.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 12, 81, 89, 258-259, 263-265, 268, 280-289 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_5, треті особи ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та знаття з реєстраційного обліку - задовольнити частково.
ВизнатиОСОБА_5 таким, що втратив право користування житловим приміщенням по вул. Дорошенка, 35 у місті Рівне.
В решті позовних вимог відмовити.
Стягнути з ОСОБА_5 на користь держави судові витрати у розмірі 704,80 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Харечко С.П.