Провадження № 2-зз/761/13/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзьковій О.Л.

при секретарі Шлапаковій А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову застосованих ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 28 серпня 2015 року, якою було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2, що належить на праві приватної власності ОСОБА_1.

Заява обґрунтована тим, що заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 07 червня 2016 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів за договором позики задоволено. Ухвалою суду від 12 серпня 2016 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишено без задоволення. В подальшому, ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 04 вересня 2018 року провадження у справі закрито у зв'язку із відмовою позивача ОСОБА_2 від позову. Разом з тим, заходи забезпечення позову судом скасовано не було.

Сторони в судове засідання не з'явились, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином.

ОСОБА_1 надала до суду заяву про відкладення розгляду справи, у зв'язку із неможливістю прибуття в судове засідання адвоката ОСОБА_3, проте доказів поважності причин неявки надано не було.

Від ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд питання про скасування заходів забезпечення позову без її участі. Також, зазначила, що 18.07.2018 року ОСОБА_1 повернула борг в сумі, що еквівалентно 50 000,00 дол. США, які були отримані нею за договором позики від 10.04.2015 р., тому й було подано заяву до Апеляційного суду м. Києва про відмову від позовних вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 158 ЦПК України, клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п'яти днів з дня надходження його до суду.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 28 серпня 2015 року, якою було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2, що належить на праві приватної власності ОСОБА_1.

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 07 червня 2016 року позовні вимоги задоволено, яким стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошові кошти за договором позики від 10 квітня 2015 р. на загальну суму 2 334 038,00 грн.. з яких: 1 172 000,00 грн. - сума позики, 293 000, 00 грн. - проценти користування позикою за період з 11.04.2015 р. по 15.05.2015 р., 193 208,00 грн. - пеня за період з 16.05.2015 р. по 05.08.2015 р., 644 600,00 грн. - проценти за прострочення повернення коштів за період з 16.05.2015 р. по 31.07.2015 р. , 32 230,00 грн. - інфляційні втрати за період з 16.05.2015 р. по 05.08.2015 р. та судовий збір в сумі 3 654,00 грн.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 12 серпня 2016 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суд залишено без задоволення.

Апеляційним судом м. Києва своєю ухвалою від 04 вересня 2018 року визнано нечинним заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 07 червня 2016 року та закрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів за договором позики у зв'язку із відмовою позивача від позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Як зазначено у п.10 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев'яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи, ч. 7 ст. 158 ЦПК України.

Заявником зазначено, що рішення суду першої інстанції визнано нечинним та закрито провадження у справі.

Крім того, ОСОБА_2 в своїй заяві про розгляд питання про скасування заходів забезпечення позову зазначила, що позика, яка була предметом позову ОСОБА_1 повернута.

Згідно з ч.4 ст. 158 ЦПК України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Враховуючи те, що обтяження нерухомого майна не дає повною мірою користуватись заявнику своїми правами щодо власності, провадження по справі закрито Апеляційним судом м. Києва у зв'язку із відмовою від позову, рішення суду першої інстанції визнано нечинним, суд дійшов до висновку про задоволення заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 158, 268, 352-356 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів за договором позики- задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову застосовані Шевченківським районним судом м. Києва в ухвалі від 28 серпня 2015 року, а саме: скасувати арешт накладений на квартиру АДРЕСА_2, що належить на праві приватної власності ОСОБА_1.

Виконання ухвали покласти на Відділ державної виконавчої служби Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві (адреса: 01032, м. Київ, вул. Саксаганського, 110).

Дані про стягувача: ОСОБА_2, місце проживання: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1.

Дані про боржника: ОСОБА_1, місце проживання: АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до вказаного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 23 січня 2019 року.

Суддя: