Номер справи 623/2716/19
Номер провадження 2/623/732/2019
РІШЕННЯ

іменем України

09 вересня 2019 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

в складі: головуючого - судді Винниченка П.П.

з участю: секретаря - Ардашевої Я.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Ізюмі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

В липні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з зазначеним позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В обґрунтуванні своїх вимог посилається на те, що 17 листопада 2015 року зареєструвала шлюб з відповідачем, про що в відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві було зроблено актовий запис № 3091. Від шлюбу мають малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя з відповідачем не склалося, у сторін різні погляди на життя, різні інтереси. В сім`ї відсутнє взаєморозуміння. Можливості зберегти сім`ю немає. Подружні відносини остаточно припинені з січня 2019 року, з цього часу мешкають окремо. Шлюб з відповідачем перший. Позивач просить шлюб розірвати. Після розірвання шлюбу просила залишити прізвище - « ОСОБА_1 » та залишити за нею судовий збір.

До підготовчого засідання позивач не з`явилася, разом з позовною заявою надала письмову заяву, в якій просила справу слухати без її участі, на позовних вимогах наполягала.

Відповідач у підготовче судове засідання також не з`явився, згідно письмової заяви, наявної в матеріалах справи, просить розгляд справи провести без його участі, з позовом згоден.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось.

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

У відповідності з частиною 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Частинами 9 та 10 ст. 7 СК України визначено, що сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Судом у підготовчому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 17 листопада 2015 року, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб. (а.с.8).

Від шлюбу мають малолітню доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с.9).

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Частиною 2 статті 112 Сімейного Кодексу України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу, подружжя не підтримує шлюбних стосунків з січня 2019 року, можливість збереження сім`ї втрачено.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - це одна із основних його засад, яка ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, при цьому шлюб припиняється внаслідок розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків, крім цього береться до уваги також те, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем. Таким чином, при розірванні шлюбу особа, яка змінила прізвище при державній реєстрації шлюбу, визначає для себе чи далі іменуватися цим прізвищем або відновити дошлюбне прізвище, тому прізвище позивача залишити без змін « ОСОБА_1 ».

Керуючись ч. 3 ст. 110, ч. 2 ст. 112, 113 СК України, ст. ст. 12, 13, ч. 3 ст. 200, ч. 4 ст. 206, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженкою м. Ізюм Харківської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженцем міста Ізюм Харківської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстрований 17 листопада 2015 року в Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 3091.

Після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_1 ».

Відповідний відділ державної реєстрації актів цивільного стану просимо внести зміни до державного реєстру актів цивільного стану в Україні та внести відмітку до актового запису про шлюб № 3091 від 17 листопада 2015 року, виконаний в Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги у 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Головуючий суддя П. П. Винниченко