Справа 676/3686/19
провадження № 4-с/752/211/19
УХВАЛА

28.08.2019 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря Шевчук М.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві справу за скаргою ОСОБА_1 на дії старшого державного виконавця Кам`янець-Подільського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області Кісліциної Катерини Павлівни, -

встановив:

в червні 2019 року скаржник ОСОБА_1 звернувся до Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельицької області зі скаргою про зняття арешту з коштів, які перебувають на рахунку, який є зарплатним. До зазначеної скарги заявником долучено копії довідки банку про відкриті рахунки та копії постанов старшого державного виконавця про арешт коштів боржника та звернення стягнення на заробітну плату та інші доходи боржника.

Ухвалою судді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 06.06.2019 року, скаргу було направлено до Голосіївського районного суду м. Києва за підсудністю.

09.07.2019 року скарга надійшла до суду та ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 11.07.2019 року у справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду.

Скаржник в судове засідання не з`явився. Судом про розгляд справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. З будь-якими клопотаннями до суду не звертався.

Старший державний виконавець Кам`янець-Подільського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області Кісліцина К.П. в судове засідання не з`явилась, та з будь-якими клопотаннями до суду не зверталась.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в задоволенні скарги слід відмовити за наступних підстав.

Відповідно до ст. 447 Цивільного процесуального кодексу України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушені їхні права чи свободи.

Судом встановлено, що на виконанні в Кам`янець-Подільському міському відділі державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Хмельницькій області перебуває виконавче провадження № 3006555 з примусового виконання виконавчого листа № 2-2608, виданого 02.09.2011 року Голосіївським районним судом м. Києва про стягнення із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів в розмірі ј частини усіх видів заробітної плати щомісячно на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посинаючи із 17.07.2002 року і до її повноліття.

Відповідно до листа АТ «Райффайзен Банк Аваль» від 27.02.2019 року № 81-15-9/7475-БТ, Кам`янець-Подільський міський відділ державної виконавчої служби було повідомлено про відкриття 08.10.2018 року рахунку фізичній особі ОСОБА_1

23.05.2019 року старшим державним виконавцем Кісліциною К.П. винесено постанову про арешт коштів боржника, яким накладено арешт на грошові кошти, які належать боржнику ОСОБА_1 та знаходяться на розрахунковому рахунку в АТ «Райффайзен Банк Аваль».

До скарги заявником долучено довідку АТ «Райффайзен Банк Аваль» від 03.06.2019 року, яка була видано особисто ОСОБА_1 , відповідно до якої встановлено, що відкритий рахунок є зарплатним.

Разом з тим, звертаючись до суду з даною скаргою скаржник не надав суду докази пред`явлення даної довідки державному виконавцю та відмови останнього від вжиття заходів щодо зняття арешту з рахунку в рамках Закону України «Про виконавче провадження».

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 56 ЗУ «Про виконавче провадження», арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 48 ЗУ «Про виконавче провадження», звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах.

Забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Суд вважає, що після отримання інформації від банку про відкриття рахунку боржнику, державним виконавцем у межах його повноважень та відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження», було винесено постанову про накладення арешту.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченомупунктом 10частини першої статті 34 цього Закону.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 4 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження», підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є, зокрема: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Тобто, ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» після отримання постанови державного виконавця про арешт коштів, які знаходяться на рахунках, що належать боржнику, повинен був повідомити, що рахунки, на які накладено арешт, є рахунками зі спеціальним режимом призначення, на які законом заборонено накладення арешту і повернути зазначену постанову в тій частині, без виконання.

Однак, матеріали справи не містять таких повідомлень банку, та скаржником не надано суду доказів, що довідка банку від 03.06.2019 року була пред`явлена державному виконавцю, та останній відмовився зняти арешт у встановленому законом порядку.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що доказів на підтвердження належного повідомлення державного виконавця про цільове призначення рахунку матеріали справи не містять, як і не містять доказів відмови державного виконавця у знятті арешту за наявності законних підстав, суд вважає, що скарга є передчасною та безпідставною, в зв`язку з чим в її задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 4, 7, 12, 13, 76-89, 447-451 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії старшого державного виконавця Кам`янець-Подільського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області Кісліциної Катерини Павлівни, - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя Н.П. Чередніченко