ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3222/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" січня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Лавро А.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В :

Заявники звернулись до суду з заявою до зацікавлених осіб про встановлення факту, що має юридичне значення.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення питання про залишення заяви ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про встановлення факту, що має юридичне значення без розгляду, оскільки заявники та їх представники 26.06.2018 року та 24.01.2019 року повторно не з'явились у судові засідання, при цьому заявники були двічі повідомлені судом про дату і місце розгляду справи належним чином, з заявами до суду про підтримку вимог заяви і розгляд справи у їх відсутність або у відсутність їх представника не звертались.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.5, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 14.12.2017 року (а.с.1). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 9.02.2018 року було відкрито провадження у справі (а.с.80-81).

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 9.02.2018 року було відкрито провадження у справі, а розгляд справи призначено на 26.06.2018 року на 10-00 годин (а.с.80-81). Заявникам була направлена копія даної ухвали, якою була повідомлена дата та місце судового розгляду (а.с.82). Заявник ОСОБА_2 вказану копію не отримав і вона повернулась до суду з відміткою за закінченням терміну зберігання (а.с.83). Представник заявниці ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_7 направив до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з його перебуванням в ГПУ на виконанні слідчих дій (а.с.89). Таким чином, 26.06.2018 року ні заявники, ні їх представник до суду не з'явились (а.с.90), тому розгляд справи було відкладено на 24.01.2019 року о 10-45 годин, а заявникам та їх представнику було повторно надіслано судові повідомлення про інформування щодо дати судового засідання (а.с.93), які також повернулись не врученими з відміткою причини: за закінченням терміну зберігання. І 24.01.2019 року повторно заявники та їх представник в судове засідання не з'явились.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між першим і другим судовими засіданнями, тобто між 26.06.2018 року і 24.01.2019 року пройшов майже семимісячний термін, однак вказані процесуальні особи, представник(и) заявників не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 24.01.2019 року або на дати, які передували вказаній.

Таким чином, оскільки заявники та/або їх представник (представники) 26.06.2018 року і 24.01.2019 року повторно не з'явились до суду, при цьому заявники були двічі повідомлені судом про розгляд справи належним чином, з заявами до суду про підтримку вимог заяви та розгляд справи по суті у відсутність свого представника перед початком даного розгляду справи не звертались, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває понад 13 місяців, тому суд вважає необхідним залишити дану заяву без розгляду. При цьому заявники не позбавлені права звернутись до суду з аналогічною заявою у будь-який час.

Керуючись ст.44; 130; 131; 210; 223; 257 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :