Справа № 550/955/19
Провадження № 2/550/222/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 вересня 2019 року смт. Чутове

Чутівський районний суд Полтавської області

в складі головуючого судді Антонова А.А., за участю секретаря судового засідання Бондаренко Т.В., позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань справу за позовом ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої по АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої по АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , паспорт НОМЕР_4 ) про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житлом, -

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житлом, який обґрунтовувала тим, що вона, відповідно до договору дарування від 20.11.2018 р., є власником будинку АДРЕСА_2 , в якому також зареєстрована відповідач. Відповідач, яка не є членом сім`ї позивача, час від часу проживає у даному будинку, в якому повибивала вікна, зловживає спиртними напоями, викрадає речі, розібрала сарай і закрома в погребі, понівечила паркан та з цього приводу вона зверталась до поліції. Відповідач своєю реєстрацією у належному їй житлі порушує її право власності на дане житло, позбавляючи її права користуватись та розпоряджатись своїм майном, яке позивач хоче продати, а тому просить усунути перешкоди у здійсненні нею права користування та розпоряджання своїм майном шляхом визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщення. Судові витрати просив покласти на нього.

Позивач в судовому засіданні позов підтримав і просив його задовольнити.

Відповідач заперечувала проти задоволення позову, повідомивши, що коли вона, будучи на похмілля, прийшла до позивача, де похмелилась. Після цього вони з позивачем та її чоловіком поїхали до нотаріуса, де вона підписала якісь документи, не читаючи їх. Потім дізналась, що вона подарувала свій будинок позивачу. Іншого житла у неї немає, а тому вона і далі буде там проживати. Договір дарування в суді вона не оскаржувала, до правоохоронних органів з приводу шахрайських дій з житлом вона не зверталась.

Суд, заслухавши пояснення позивача, відповідача та свідка, дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступне.

Згідно договору дарування від 20.11.2018 р. (далі - договір дарування), ОСОБА_2 подарувала ОСОБА_1 житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що знаходяться по АДРЕСА_2 , і з 20.11.2018 р. ОСОБА_1 є власником зазначеного житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 20.11.2018 р. державна реєстрація договору дарування проведена 20.11.2018 р.

ОСОБА_2 не є членом сім`ї позивача.

За даною адресою, відповідно до довідки Скороходівської селищної ради Чутівського району Полтавської області від 11.07.2019 р. № 2330 та будинкової книги за адресою АДРЕСА_2 зареєстрована відповідач.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_3 повідомив, що ОСОБА_2 зареєстрована за вищезазначеною адресою, періодично там проживає і псує зазначене житло.

Згідно положень ст.ст. 64 ч. 2 та 156 ч. 4 ЖК Української РСР до членів сім`ї власника будинку (квартири) належать дружина, їх діти і батьки. Членами сім`ї може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з власником і ведуть з ним спільне господарство.

За правилами ст.ст. 316, 321 та 391 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 383 ЦК України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.

Згідно положень ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь яких усунень свого порушеного права від будь яких осіб будь яким шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому не має значення ким саме спричинено порушене право та з яких підстав. Виселення з житлового приміщення проводиться без надання іншого житлового приміщення. Відповідно до ст. 328 ЦК України таке право власника виникає тоді, коли він набув право власності на житлове приміщення на підставах, що не заборонені законом, у т.ч. і на підставі договору купівлі-продажу.

Враховуючи правові підстави даного позову і його правове обґрунтування, суд вважає, що позов підлягає задоволенню на підставі ст. 391 ЦК України у зв`язку з доведеністю позивачем факту порушення його права власності з боку відповідача у справі, обґрунтованістю підстав та вимог позову, т.я. ОСОБА_2 , яка не є членом сім`ї позивача, перешкоджає останній у користуванні та розпорядженні своїм майном - житлом за адресою АДРЕСА_2 .

Судові витрати за клопотанням позивача суд покладає на нього.

Керуючись ст.ст. 2, 10-13, 76-83, 89, 128, 187, 258, 259, 263-265, 280-284, 354 ЦПК України, ст.ст. 316, 321, 328, 383, 391 ЦК України, ст.ст. 64 ч. 2 та 156 ч. 4 ЖК Української РСР, суд, -

у х в а л и в :

Позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житлом за адресою АДРЕСА_2 .

Копію рішення суду вручити учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, негайно після його проголошення.

Учасники справи мають право оскаржити рішення суду до Полтавського апеляційного суду через Чутівський районний суд Полтавської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення судового рішення (в порядку ст. 354 ЦПК України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги на рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлений 04 вересня 2019 року.

Суддя А. А. Антонов