Справа № 185/9871/15-ц
Провадження №2/219/346/2019
У Х В А Л А

про залишення без розгляду

16 січня 2019 року м. Бахмут

Артемівський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Медінцевої Н.М.

за участю секретаря Волохіної Г.С.,

відповідачів ОСОБА_1, ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відритому підготовчому засіданні в залі суду м. Бахмут у загальному позовному провадженні матеріали цивільної справи за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В :

03 вересня 2015 року Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», місцезнаходження якого: 01133, м. Київ, вул. Щорса, 36-б, , звернулося до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до ОСОБА_1, місце проживання якої: АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_1, ОСОБА_2, місце проживання якого: АДРЕСА_2, ІПН НОМЕР_2, про стягнення заборгованості за кредитним договором.

02 липня 2018 року ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетрвоської області передано дану справу на розгляд Артемівського міськрайонного суду Донецької області, та 07 вересня 20018 року дана справа надійшла до Артемівського міськрайонного суду Донецької області.

Суд, перевіривши матеріали цивільної справи приходить до наступного.

Так, 07 вересня 2018 року ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області відкрито загальне позовне провадження по вказаній справі і призначено підготовче засідання на 09 годину 24 вересня 2018 року.

28 вересня 2018 року від представника за довіреністю АТ «ДельтаБанк» Веретюка О.А. надійшла заява про розгляд справи без присутності представника АТ «ДельтаБанк», позовні вимоги підтримують в повному обсязі, проти заочного рішення не заперечують.

24 вересня 2018 року підготовче засідання по справі не відбулося, оскільки суддя знаходилась у відгулах, підготовче засідання було відкладено на 09 годину 11 жовтня 2018 року.

09 жовтня 2018 року на адресу суду надійшов відзив від відповідача ОСОБА_2 на позовну заяву, згідно якого він просить відмовити у задоволені позовної заяви з тих підстав, що із позовної заяви не вбачається направлення позивачем відповідної вимоги про дострокову сплату заборгованості за кредитом у повному обсязі, а відповідно позивачем не доведений факт настання строку виконання зобов'язань за кредитним договором та договором поруки.

Також, 09 жовтня 2018 року на адресу Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшов відзив на позовну заяву від відповідача ОСОБА_1, з якого вбачається, що остання просить відмовити у задоволені позовних вимог позивача в повному обсязі з тих підстав, що відсутнє посилання позивача в позовній заяві та відсутні в матеріалах справи вимоги банку або позивача, яка була б надіслана на адресу відповідачів, про дострокове повернення кредиту. Таким чином, вимога банку щодо повернення всієї суми заборгованості за кредитом є передчасною та безпідставною.

Окрім того, 09 жовтня 2018 року від відповідача ОСОБА_1 до суду надійшло клопотання про витребування у ПАТ «ДельтаБанк» розрахунку заявленої заборгованості за кредитним договором у розмірі 301944,56 грн. та виписки з позичкового рахунку ОСОБА_1

Підготовче засідання, яке було призначено на 09 годину 11 жовтня 2018 року не відбулося і було відкладено на 13 годину 30 хвилин 29 жовтня 2018 року у зв'язку із знаходженням судді у відгулах.

29 жовтня 2018 року до Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшло клопотання від представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про витребування оригіналів доказів, а саме: договору поруки № 0402/0708/71-011-Р-1 від 10 липня 2018 року та додаткового договору № 1 до договору поруки № 0402/0708/71-011-Р-1 від 10 липня 2018 року.

Також, 29 жовтня 2018 року на адресу суду надійшло клопотання від представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про витребування оригіналів доказів, а саме: кредитного договору № 0402/0708/71-011 від 10 липня 2018 року, договору про внесення змін та доповнень № 1 до кредитного договору № 0402/0708/71-011 від 10 липня 2018 року, договору про внесення змін та доповнень № 2 до кредитного договору № 0402/0708/71-011 від 10 липня 2018 року, додаткового договору № 3 до кредитного договору № 0402/0708/71-011 від 10 липня 2018 року, додатку до додаткового договору № 3 до кредитного договору № 0402/0708/71-011 від 10 липня 2018 року, оригінал меморіального ордеру або іншого платіжного банківського документу про видачу ОСОБА_1 грошових коштів за кредитним договором № 0402/0708/71-011 від 10 липня 2018 року.

Окрім того, 29 жовтня 2018 року до суду надійшло клопотання від представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про призначення економічної експертизи.

Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 29 жовтня 2018 року відкладено підготовче засідання по справі на 10 годину 12 грудня 2018 року та визнано доцільним і обов'язковим явку представника позивача у засідання для надання особистих пояснень.

27 листопада 2018 року на адресу Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшла заява від представника за довіреністю АТ «ДельтаБанк» Веретюка О.А. про розгляд справи без присутності представника АТ «ДельтаБанк», позовні вимоги підтримують в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечують. Тобто одноманітна заява без інтересу до даної справи, не зважаючи на те, що безпосередньо судом та позивачем отримуються відзиви на даний позов з мотивуванням не визнання цього позову.

Підготовче засідання, яке було призначено на 10 годину 12 грудня 2018 року не відбулося і було відкладено на 10 годину 00 хвилин 16 січня 2019 року у зв'язку із знаходженням судді у відгулах.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

В підготовчі судові засідання, призначені на вищевказані дати та на 16 січня 2019 року представник позивача не з'явився, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, явка якого була визнана обов'язковою, проте представник позивача до суду не прибув, а надав вкотре заяву про розгляд справи без його участі і без мотивування неможливості прибуття до суду, тобто позивач навіть не вникає до суті спору та справи проявляючи саме цим не цікавість до свого ж позову.

Відповідачі та представник відповідача в підготовчому засіданні наполягали на тому, що розгляд справи без представника позивача не можливий, оскільки без його присутності не можливо вирішити їх клопотання, які є дуже суттєвими для вирішення даної справи з урахуванням верховенства права, а тому вважали, що слід позов залишити без розгляду із-за неявки представника позивача.

Відповідно до ч. 1 ст.197 ЦПК України підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

Згідно ч. ч. 1, 2, 4 ст.198 ЦПК України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Якщо розгляд справи у випадках, передбачених цим Кодексом, починається спочатку, суд призначає та проводить підготовче засідання спочатку в загальному порядку, крім випадку ухвалення рішення про колегіальний розгляд справи, коли підготовче засідання проводиться спочатку лише у разі, якщо суд дійшов висновку про необхідність його проведення.

Відповідно до ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість з'явлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Оскільки належним чином повідомлений представник позивача в підготовче засідання не з'явився, доказів поважності неявки в судове засідання не надав, судом його явка була визнана обов'язковою, для дачі особистих пояснень з приводу даної справи, а тому немає підстав для відкладення підготовчого засідання.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором підлягає залишенню без розгляду в зв'язку з повторною неявкою в підготовче судове засідання без поважних причин представника позивача, з наступних підстав.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таке положення закону пов'язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст. 210 ЦПК України та ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

При цьому законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з'явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв'язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов'язаних з розглядом справи (ч. 5 ст. 142 ЦПК України), а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Отже, згідно із вимогами ЦПК України суд не повинен з'ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в підготовче судове засідання і це не може бути підставою для скасування постановленої ним ухвали про залишення заяви без розгляду.

Згідно з ч. 4 ст.10 ЦПК України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі - Конвенція), встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи Конвенцію, Україна взяла на себе обов'язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

Крім того, слід зазначити, що Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Сама по собі неявка представника позивача може свідчити про втрату інтересу до вирішення справи. Вирішення спору у такому випадку є порушенням диспозитивності. При цьому суд звертає увагу на те, що враховуючи правову позицію Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України", згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Так, у даній справі саме ПАТ «ДельтаБанк» є позивачем, ним ж було подано і позовну заяву, при цьому ним не вживались заходи спрямовані на те, щоб дізнатись про стан відомого йому судового провадження, що свідчить про втрату інтересу з його сторони до даної справи. Доказів вживання заходів з метою дізнатися про хід судового провадження у справі № 185/9871/15-ц позивачем в ході судового розгляду суду не надано. Зазначені дії позивача свідчать про зловживання ним своїми процесуальними правами як учасника справи, що є неприпустимим відповідно до вимог п.11 ч.3 ст.2 ЦПК України.

Згідно з ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Вищезазначене свідчить про те, що справа неодноразово призначалася до підготовчого слухання з викликом в судове засідання представника позивача, про що свідчать судові повістки про виклик у суд та довідки про доставку смс-повідомлень, однак позивач недобросовісно виконувала свої процесуальні обов'язки.

З огляду на вищезазначене, згідно з положеннями ЦПК України, суд не повинен з'ясовувати причини повторної неявки позивача в судове засідання.

Враховуючи вищевикладене, та те, що оскільки належним чином повідомлений представник позивача повторно не з'явився в підготовче засідання і не повідомив про причини неявки, надавши неодноразово суду заяви про розгляд справи у його відсутність, незважаючи на той факт, що його явка судом була визнана обов'язковою для вирішення справи з урахуванням диспозитивності, верховенства права та того, що нез'явлення представника позивача до суду перешкоджає вирішенню спору по суті на підставі вищевикладеного, також будь-яких доказів відсутності у представника позивача можливості прибути до суду через поважні причини не надано, тому на підставі раніше вказаного в цій ухвалі, з урахуванням того, що без присутності представника позивача не можливо вирішити питання щодо призначення справи до розгляду з урахуванням розгляду усіх клопотань відповідачів, тобто неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору по суті через що явка представника позивача і була визнана судом обов'язковою, і тому суд вважає, що за результатами підготовчого провадження належить постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що процесуальна бездіяльність представника позивача не може бути перешкодою для здійснення судочинства судом першої інстанції у визначені чинним цивільно-процесуальним законодавством строки.

У відповідності до положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 13, 197, 198, 200, 223, ст. 257, 259-261, 352, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Цивільну справу за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором- залишити без розгляду.

Роз'яснити представнику позивача, що у разі залишення позовної заяви без розгляду, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Артемівський міськрайонний суд Донецької області.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.М. Медінцева