КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/9861/2019
Головуючий у суді першої інстанції: Осаулов А.А.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 серпня 2019 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Немировської О.В.

суддів - Чобіток А.О., Ящук Т.І.

при секретарі - Шепель К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Новус Україна», треті особи: Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України у м. Києві, Головне управління Держпраці у Київській області про скасування актів,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суд м. Києва від 22 квітня 2019 року,

встановив:

у жовтні 2018 року позивач звернулась до суду з позовом, у якому просила суд скасувати акти відповідача від 06 липня 2018 року про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, та про проведення розслідування нещасного випадку, посилаючись на те, що 10 березня 2018 року з нею на робочому місці трапився нещасний випадок, розслідування якого було проведено сформованою відповідачем комісією та складено акти, з висновками яких позивач не погоджується.

Рішенням Шевченківського районного суд м. Києва від 22 квітня 2019 року у задоволенні позову було відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням, представник позивача подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким позов задовольнити, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, невідповідності висновків суду обставинам справи.

Заслухавши доповідь судді Немировської О.В., пояснення представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , представника ТОВ «Новус Україна» - Кобилінського Б.О. та представника Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України у м. Києві - Маляренка С.О., дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач вказувала, що вона перебуває у трудових відносинах з відповідачем з 18.10.2012 та працює на посаді кондитера. 10.03.2018 на робочому місці під час виконання трудових обов`язків з нею стався нещасний випадок - під час перебування у холодильній камері, де зберігаються продукти, на неї впав стелаж, в результаті чого вона отримали тілесні ушкодження - забійні рани правої надбрівної області, забій м`яких тканин в області правого колінного суглобу. Після проведеного розслідування спеціальною комісією було складено 15.05.2018 Акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом за формою Н-1 та Акт проведення розслідування нещасного випадку, що стався 10.03.2018 за формою Н-5. Після повторного розслідування за її скаргою, комісією у новому складі 06.07.2018 було складено Акт №14 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом за формою Н-1 та Акт проведення розслідування нещасного випадку, що стався 10.03.2018 за формою Н-5, в яких причинами настання нещасного випадку було встановлено невиконання нею вимог інструкцій з охорони праці. Оскільки вона не погоджується з вказаними висновками, позивач просила скасувати вказані Акти та відшкодувати їй судові витрати, які складаються з судового збору в сумі 2 114 грн. 40 коп. та витрат на правничу допомогу в сумі 15 500 грн.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 22 квітня 2019 року в задоволенні позову було відмовлено.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що причиною нещасного випадку стали винні дії позивача, яка повинна була дотримуватись вимог Інструкції з охорони праці. Акти про нещасний випадок на виробництві від 06.07.2018 за формою Н-1 та Акт про проведення розслідування нещасного випадку від 06.07.2018 за формою Н-5 складені у відповідності до вимог чинного законодавства.

Такий висновок суду першої інстанції є законним та обґрунтованим та відповідає встановленим по справі обставинам.

Суд першої інстанції правильно застосував норми матеріального права та послався на положення Закону України «Про охорону праці», Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності», Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджений постановою КМ України від 30.11.2011 №1232.

Як видно з матеріалів справи, позивач перебуває у трудових відносинах з відповідачем з 18.10.2012 та працює на посаді кондитера. 10.03.2018 о 13.10 під час виконання трудових обов`язків вона пішла до холодильної камери за консервованим згущеним молоком, потягнулася за ящиком, який знаходився на верхній полиці стелажу, після чого стелаж впав на неї разом продукцією, яка на ньому зберігалась. Для розслідування вказаного нещасного випадку було створено комісію в складі голови - інженера з охорони праці ОСОБА_3 , страхового експерта з охорони праці відділу профілактики страхових випадків Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України ОСОБА_4 та уповноваженої найманими працівниками особи з питань охорони праці ОСОБА_5 В Акті №14 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом за формою Н-1, який був складений після скарги представника ОСОБА_1 06.07.2018, було встановлено причину нещасного випадку - невиконання ОСОБА_1 вимог Інструкції з охорони праці під час ручного переміщення вантажів, а саме: «Під час роботи на штабелях заввишки понад 1.5 м від рівня полу, слід застосовувати переносні інвентарні драбини, що повинні бути випробувані на міцність». В Акті проведення розслідування нещасного випадку, що стався 10.03.2018 о 13.10. від 06.07.2018 за формою Н-5 було зазначено причину настання нещасного випадку - порушення вимоги «Інструкції з охорони праці під час ручного переміщення вантажів».

Відповідно до частини шостої статті 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

Згідно статті 22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.

За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.

Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах, визначається Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232.

З вказаних норм слідує, що роботодавець повинен організувати розслідування нещасного випадку, для чого зобов`язаний негайно своїм наказом утворити комісію з розслідування нещасного випадку.

Спеціальне розслідування нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого, проводиться за рішенням Держпраці або його територіальних органів залежно від характеру і ступеня тяжкості травми (пункт 36 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011року № 1232).

Згідно з пунктом 38 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232 спеціальне розслідування нещасного випадку проводиться комісією із спеціального розслідування нещасного випадку, утвореною територіальним органом Держпраці за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку. Така комісія зобов`язана з`ясувати обставини і причини нещасного випадку, визначити, чи пов`язаний цей випадок з виробництвом, та скласти акт розслідування за відповідною формою.

Відповідно до пункту 54 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232 у разі надходження від роботодавця, робочого органу Фонду, представника профспілки, потерпілого або члена його сім`ї чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, скарги або їх незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин і причин настання нещасного випадку керівник Держпраці або його територіального органу з метою забезпечення об`єктивності проведення спеціального розслідування має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі, за результатами її роботи скасувати акти за формою Н-5 і Н-1, притягти до відповідальності посадових осіб підприємства та органів Держпраці, які порушили вимоги цього Порядку. Рішення спеціальної комісії в іншому складі щодо результатів повторного (додаткового) спеціального розслідування обставин і причин настання нещасного випадку може бути оскаржено лише у судовому порядку.

Представник позивача посилається в апеляційній скарзі на неповне встановлення судом першої інстанції обставин справи, що стало наслідком відмови суду у задоволенні його клопотання про призначення по справі експертизи.

В суді першої інстанції представником позивача ОСОБА_2 було заявлено клопотання про призначення по справі експертизи, на вирішення якої він просив поставити наступні питання:

1. Чи відповідає конструкція металевого стелажу (інвентарний номер 93 , виробник - ТОВ «Експериментальний механічний завод») вимогам правил охорони праці та безпеки життєдіяльності?

2. Чи відповідає стан стелажу (інвентарний номер 93 ) вимогам правил охорони парці та безпеки життєдіяльності?

3. Яка причина нещасного випадку та які обставини її обумовили?

4. Невиконання яких вимог нормативних актів з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності перебуває у причинному зв`язку з настанням події?

5. Дії (бездіяльність) яких осіб з технічної точки зору перебувають у причинному зв`язку з настанням події нещасного випадку (аварії тощо)?

6. Чи відповідає організація робіт у зоні виробництва у відділі кулінарії супермаркету «Novus" (магазину №1036) за адресою: м. Київ, вул. Бажана, 8 вимогам охорони праці?

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 22 квітня 2019 року в задоволенні клопотання було відмовлено. Відмовляючи в задоволенні клопотання, суд першої інстанції мотивував свій висновок тим, що представником позивача не обґрунтовано для з`ясування яких саме обставин необхідно проведення вказаної експертизи, зважаючи на предмет доказування і на можливість доведення цих обставин шляхом дослідження інших доказів та посилався на положення ст. 103 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумнів щодо їх правильності.

Призначення експертизи є обов`язковим у разі, якщо клопотання про призначення експертизи заявили обидві сторони. Призначення експертизи є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї зі сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати (ст. 105 ЦПК України). Згідно ч. 1 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, а також у випадках і на умовах, визначених цим Законом, судові експерти, які не є працівниками зазначених установ (стаття 7 цього Закону).

Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» визначаються, зокрема, науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень.

Одним з видів Інженерно-технічних експертиз є експертиза з дослідження причин та наслідків порушень вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці.

В п. 9.2 глави 9 Розділу ІІ науково-методичних рекомендацій передбачено в переліку орієнтовних наступні питання:

Чи відповідає конструкція механізму (обладнання, устаткування) вимогам правил охорони праці та безпеки життєдіяльності?

Чи відповідає стан механізму (обладнання, устаткування) вимогам правил охорони праці та безпеки життєдіяльності?

Яка причина нещасного випадку, аварії та які обставини її обумовили?

Невиконання яких вимог нормативних актів з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності перебуває у причинному зв`язку з настанням події?

Дії (бездіяльність) яких осіб з технічної точки зору перебувають у причинному зв`язку з настанням події нещасного випадку (аварії тощо)?

Чи відповідає організація робіт на даній виробничій ділянці вимогам охорони праці?

В судовому засіданні в суді апеляційної інстанції представник позивача ОСОБА_2 підтримав своє клопотання лише щодо питання про відповідність стану стелажу з інвентарним номером 93 вимогам правил охорони праці та безпеки життєдіяльності. Однак при вирішенні цього питання було встановлено, що дослідження стелажу з інвентарним номером 93 є неможливим, оскільки він був знищений 06.08.2018 за Актом списання основних засобів. Після з`ясування вказаної обставини представником позивача клопотання про призначення експертизи підтримано не було.

Доводи, на які посилався представник позивача щодо неналежного технічного стану конструкції стелажу - хиткість конструкції та відсутність кріплення до стіни та підлоги, не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи, оскільки зазначене устаткування - Стелаж збірно-розбірний універсальний СУ 600х2000/5, виробництва ТОВ «Експериментальний механічний завод» не потребує додаткового кріплення до стін та підлоги. Позивач не довела, що до події, яка сталась 10.03.2018, вона зверталась із заявами до адміністрації магазину про неналежний стан стелажу в холодильній камері. Інших доказів на підтвердження слів позивача про те, що «стелаж уявляв собою розхитану від тривалого використання і нестійку конструкцію», матеріали справи не містять.

Також відсутні докази на підтвердження того, що позивач до події 10.03.2018 зверталась із заявами до адміністрації магазину з приводу відсутності в приміщенні холодильної камери тумби та переносної драбини, що позбавляло її можливості діставати продукти, що зберігаються на 4 та 5 полицях стелажу.

В ході розслідування причин нещасного випадку, позивач надавала свої пояснення щодо обставин, за яких стався нещасний випадок та саме з її слів було встановлено, що травму вона отримала внаслідок падіння на неї стелажу з кулінарною сировиною, після того, як вона почала знімати ящик з верхньої полиці без використання драбини чи тумби. Обставини щодо травмування ОСОБА_1 внаслідок падіння на неї стелажу не оспорюються відповідачем. Зазначені обставини не пов`язані з технологічними процесами в кондитерському цеху - формування виробів з тіста та їх випікання з супутніми процесами на виробництві.

Вказівка в Акті №14 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом від 06.07.2018 про деформацію другої з низу полиці стелажу, яка була виявлена після його падіння, містить посилання на вірогідність, припущення. Отже не є ствердженням, а тому не може бути підставою для скасування Акту.

Відповідачем не було доведено, що вказана деформація сталась саме через спирання на неї ОСОБА_1 в процесі діставання кулінарної сировини з полиці. Перевірити на даний час характер та причини деформації полиці неможливо, оскільки стелаж був знищений.

Разом з тим, позивач сама вказала в своїх поясненнях при проведенні розслідування, що діставала ящик з верхньої полиці, без використання драбини або спеціальної тумби, що є порушенням вимог Інструкції з охорони праці під час ручного переміщення вантажів. Вказівка в Акті №14 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом за формою Н-1 від 06.07.2018 та Акті проведення розслідування нещасного випадку, що стався 10.03.2018 за формою Н-5 від 06.07.2018, в яких причинами настання нещасного випадку було встановлено невиконання ОСОБА_1 вимог «Інструкції з охорони праці під час ручного переміщення вантажів»№І-25, затвердженої наказом Генерального директора ТОВ «Новус Україна» №214-ОД від 04.06.2018, не може бути підставою для скасування вказаних Актів, оскільки аналогічне положення містилось в «Інструкції з охорони праці під час ручного переміщення вантажів», №І-25, затвердженої наказом Генерального директора ТОВ «Новус Україна» №219 від 16 червня 2014, яка була чинною на час події 10.03.2018.

Таким чином, судом першої інстанції було повно та всебічно встановлено обставини справи, перевірено докази, зроблені висновки відповідають обставинам справи, правильно застосовано норми матеріального права при дотриманні норм процесуального права, доводи, викладені в апеляційній карзі, висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 382 ЦПК України, суд

постановив:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишити без задоволення, а рішення Шевченківського районного суд м. Києва від 22 квітня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови виготовлено 03 вересня 2019 року.

Головуючий

Судді