Справа № 569/5761/19
УХВАЛА

"12" квітня 2019 р. м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в складі судді Галінської В.В., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення збитків ,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Рівненського міського суду Рівненської області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення збитків.

11 квітня 2019 року за вх.№19624/19 через канцелярію суду ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 подано зустрічний позов до ОСОБА_1 про відшкодування витрат на утримання та поліпшення майна.

Дослідивши зустрічний позов ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, вважаю, що він підлягає залишенню без руху, виходячи з такого.

У відповідності до ч. 2, 3 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

За ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В зустрічній позовній заяві, позивачі просять відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі посилаючись на те, що ухвалою суду від 26 березня 2019 року було накладено арешт на все рухоме та нерухоме майно ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_3, що унеможливлює в повній мірі виконати вимоги про сплату судового збору за подачу зустрічного позову.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов"язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров"ю.

Таким чином, фактичною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законодавством розмірі.

Таке ж саме положення визначено і в п. 29 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», де відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав або перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Всупереч, зазначеним вимогам позивачами не надано суду жодного документа, який би підтверджував відсутність у них коштів на сплату судового збору, а накладення арешту на все їх рухоме та нерухоме майно, не свідчить про скрутне матеріальне становище, а тому позбавляє суд можливості встановити обґрунтованість заявленого клопотання та прийняти законне рішення про відстрочення від сплати судового збору, у зв"язку з чим суд вважає за необхідне у задоволенні даного клопотання відмовити.

Позивачами в зустрічній позовній заяві зазначено ціну позову в розмірі 10 949 950,53 грн..

Згідно п.1 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви майнового характеру поданою фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, передбачена сплата судового збору в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9605 грн.).

У разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Таким чином, позивачам слід сплатити судовий збір в розмірі по 9605 грн. кожному окремим платіжним документом.

Статтею 194 ЦПК України передбачено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред"явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч.1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, зустрічну позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачам строк до десяти днів з дня вручення ухвали для усунення вищезазначених недоліків, а саме: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 слід сплатити судовий збір в розмірі по 9605 грн. кожному, окремим платіжним документом.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

В задоволенні клопотання ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відстрочення сплати судового збору за подачу зустрічного позову до ОСОБА_1 про відшкодування витрат на утримання та поліпшення майна - відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування витрат на утримання та поліпшення майна у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення збитків - залишити без руху.

Надати позивачам за зустрічним позовом строк п"ять днів з дня вручення ухвали суду, для усунення недоліків, а саме: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 сплатити судовий збір в розмірі по 9605 грн. кожному, окремим платіжним документом. Судовий збір необхідно сплатити за реквізітами: отримувач коштів - УК у м. Рівному/м. Рівне/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38012714; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - 7002; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу - судовий збір..

Роз"яснити позивачам за зустрічним позовом, що в разі якщо у вказаний строк недоліки зустрічної позовної заяви не будуть усунуті, зустрічна позовна заява вважається неподаною і повертається позивачам.

Копію ухвали надіслати позивачам за зустрічним позовом.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Ухвала набрала законної сили 12 квітня 2019 року.

Суддя -