Справа № 360/1374/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2019 рокуБородянський районний суд

Київської області в складі: головуючого судді - Унятицького Д.Є.

за участю секретаря - Щербакової К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Бородянка цивільну справу за скаргою ОСОБА_1 про визнання дій приватного виконавця неправомірними,

ВСТАНОВИВ:

В липні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаною скаргою, з урахуванням уточнень, мотивуючи свої вимоги тим, що на примусовому виконанні у приватного виконавця виконавчого округу м.Київ Кравця В.В. перебуває виконавчий лист №360/1374/17 про стягнення з неї на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості у розмірі 45 689,37 доларів США та 46 960,30 грн. судових витрат. 08 квітня 2019 року відкрито виконавче провадження №58832610, а постановою про арешт майна від 09 квітня 2019 року накладено арешт на все її майно. Постановою про опис та арешт майна (коштів) боржника від 12 квітня 2019 року описано магазин АДРЕСА_1 . Вказана постанова винесена з грубим порушенням вимог чинного законодавства, оскільки в ній зазначена лише загальна інформація про об`єкт, а інформація про загальну площу, кількість приміщень, їх площу та призначення, матеріали стін, кількість поверхів, поверх або поверхи на яких розташоване приміщення, інформація про підсобні приміщення та споруди відсутня. В разі виявлення майна (коштів) боржника виконавець проводить опис та арешт цього майна (коштів), а в постанові про опис та арешт майна зазначає прізвище, ім`я та по батькові особи, якій передано майно на зберігання, а якщо майно передано на зберігання не боржнику, а іншій особі її паспортні дані та місце проживання. Однак в постанові про опис майна вказані лише паспортні дані зберігача, без зазначення його адреси проживання. Виконавчі дії можуть проводитися в присутності понятих присутність яких є обов`язковою у разі відсутності боржника або його представника під час вчинення виконавчих дій, проведення опису, арешту, вилучення і передачі майна. Кількість понятих під час вчинення виконавчих дій не може бути меншою ніж дві особи. Однак в постанові про опис майна зазначено, що зберігач майна та понятий є одна і та ж особа ОСОБА_2 , що є грубим порушенням вимог чинного законодавства. 15 квітня 2019 року на адресу виконавця надійшло клопотання стягувача про те, що між сторонами немає згоди щодо вартості майна. Вказана інформація не відповідає дійсності, оскільки процедури погодження чи будь-яких клопотань від стягувача щодо узгодження вартості майна боржник не отримувала. Тобто процедура погодження вартості майна в неробочі дні є такою, що не відбулась. Хоча 22 травня 2019 року Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду зупинив виконання постанови Апеляційного суду Київської області від 26 квітня 2018 року на підставі якої виданий виконавчий лист №360/1374/17 приватний виконавець Кравець В.В. передав майно на реалізацію до ДП «Сетам». Тому просила визнати неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу Кравця В.В., що полягали в передачі на реалізацію до ДП «Сетам» арештованого нерухомого майна, магазину №32 в АДРЕСА_2 , магазин під літерою А, з цегли, загальною площею 207,8 кв.м. в межах виконавчого провадження №58832610.

В судовому засіданні скаржник ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 скаргу підтримали, викладене підтвердили.

Стягувач АТ «Укрсоцбанк» в судове засідання представника не направив, про час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином.

Заінтересована особа приватний виконавець Кравець В.В. надіслав відзив на скаргу, відповідно до якого проти скарги заперечував, вважав, що боржник пропустила строк подачі скарги та строк оскарження дій приватного виконавця щодо передачі майна на реалізацію, оскільки в матеріалах виконавчого провадження міститься заява її представника ОСОБА_4 від 03 травня 2019 року (вх.45) про зупинення виконавчого провадження з якої вбачається, що постанову про відкриття виконавчого провадження №58832610, постанову про стягнення основної винагороди та постанову про арешт майна боржника ОСОБА_1 отримала 16 квітня 2019 року, а відповідно до ст.449 ЦПК України скаргу може бути подано до суду у десятиденний строк з дня коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи. Постановою Апеляційного суду Київської області від 26 квітня 2018 року з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» стягнуто заборгованість за кредитним договором у розмірі 45 689,47 доларів США. 14 травня 2018 року Бородянським районним судом видано виконавчий лист №360/1374/17. Оскільки рішення по справі №360/1374/17 набрало законної сили 26 квітня 2018 року, то є обов`язковим для виконання. 08 квітня 2019 року відкрите виконавче провадження №58832610 з примусового виконання вказаного виконавчого листа. В ході його примусового виконання постановою про опис та арешт майна (коштів) боржника від 12 квітня 2019 року описано магазин № АДРЕСА_3 , загальною площею 206,4 кв.м, по АДРЕСА_2 . Відповідно до повідомлення ДП «Сетам» від 15 травня 2019 року реалізацію магазину АДРЕСА_3 2 призначено на 07 червня 2019 року о 09:00. Згідно з протоколом №411016 проведення електронних торгів від 07 червня 2019 року зазначене майно реалізоване за ціною 640 000,00 грн. 20 червня 2019 року приватному виконавцю надійшло клопотання представника боржника з ухвалою Верховного Суду від 22 травня 2019 року, якою зупинено виконання постанови Апеляційного Суду від 26 квітня 2018 року. Відповідно до ч.2 ст.34 ЗУ «Про виконавче провадження» виконавець не пізніше наступного робочого дня коли йому стало відомо про обставини зазначені в ч.1 цієї статті зупиняє вчинення виконавчих дій, про що виносить відповідну постанову. Оскільки відомості про зупинення виконавчих дій на день проведення торгів були відсутні, заява боржника про зупинення виконавчих дій подана 20 червня 2019 року, то приватний виконавець в межах строків та повноважень виніс постанову про зупинення вчинення виконавчих дій.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , її представника ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, суд вважає, що скарга задоволенню не підлягає.

Судом встановлено, що 08 квітня 2019 року приватним виконавцем виконавчого округу м.Києва Кравцем В.В. відкрите виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа №360/1374/17, виданого 14 травня 2018 року Бородянським районним судом, про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості за кредитним договором у розмірі 45 689,37 доларів США та 46 960,30 грн. судового збору.

12 квітня 2019 року приватним виконавцем Кравцем В.В. винесена постанова про опис та арешт майна (коштів) боржника, магазина №32 АДРЕСА_2 , магазин під літерою А, з цегли, загальною площею 207,8 кв.м. Виконавчі дії проведені в присутності понятих: ОСОБА_5 та ОСОБА_2 . На описане майно накладено арешт та призначено відповідальним зберігачем ОСОБА_2 .

Відповідно до протоколу №411016 проведення електронних торгів від 07 червня 2019 року вказаний магазин реалізований за 640 000,00 гривень.

20 червня 2019 року приватним виконавцем винесена постанова про зупинення вчинення виконавчих дій, у зв`язку з надходженням йому клопотання представника боржника разом з ухвалою Верховного суду від 22 травня 2019 року №360/1374/17, якою зупинено виконання постанови Апеляційного суду Київської області від 26 квітня 2018 року, у справі за позовом ПАТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Пунктом 2 частини 1 ст.34 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено зупинення вчинення виконавчих дій у разі зупинення судом стягнення на підставі виконавчого документа.

Відповідно до ч.2 ст.34 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець не пізніше наступного робочого дня, коли йому стало відомо про обставини зазначені в частині першій цієї статті, а з підстави, передбаченої пунктом 9 частини першої цієї статті, - у день надіслання виконавчого документа до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику в сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, зупиняє вчинення виконавчих дій, про що виносить постанову.

Оскільки на день проведення торгів відомості про зупинення виконання постанови Апеляційного суду Київської області від 26 квітня 2018 року були відсутні, то у приватного виконавця не було підстав для зупинення виконавчого провадження, тому в частині цих підстав не вбачається підстав для задоволення скарги.

Відповідно до ст.50 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на об`єкти нерухомого майна здійснюється у разі відсутності в боржника достатніх коштів чи рухомого майна. При цьому в першу чергу звертається стягнення на окрему від будинку земельну ділянку, інше приміщення, що належить боржнику. В останню чергу звертається стягнення на житловий будинок чи квартиру, в якому фактично проживає боржник. Разом із житловим будинком стягнення звертається також на прилеглу земельну ділянку, що належить боржнику. У разі звернення стягнення на об`єкт нерухомого майна виконавець здійснює в установленому законом порядку заходи щодо з`ясування належності майна боржнику на праві власності, а також перевірки, чи перебуває це майно під арештом.

Відповідно до ст.22 Закону України «Про виконавче провадження» виконавчі дії можуть проводитися у присутності понятих. Присутність понятих є обов`язковою у випадку, передбаченому частиною третьою статті 53 цього Закону, а також у разі відсутності боржника або його представника під час вчинення виконавчих дій, пов`язаних з примусовим входженням на земельні ділянки, до нежитлових приміщень і сховищ, де зберігається майно боржника, на яке звернено стягнення, або майно стягувача, яке має бути повернуто йому в натурі, до житла, іншого володіння особи для забезпечення примусового виселення з нього та вселення в нього, під час проведення опису, арешту, вилучення і передачі майна.

Таким чином присутність понятих є обов`язковою під час вчинення виконавчих дій, пов`язаних з примусовим входженням на земельні ділянки, до нежитлових приміщень тощо.

Виходячи з пояснень ОСОБА_1 наданих в судовому засіданні про те, що до приміщення її магазину приватний виконавець не з`являвся, опис майна в магазині не проводився, підстав вважати, що постанова про арешт майна складалась у приміщенні належному боржниці немає, тому наявність понятих під час вчинення вказаної виконавчої дії не була обов`язковою. Враховуючи викладене, в цій частині скарга також є необґрунтованою.

Відповідно до ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна.

Оскільки сторонами виконавчого провадження за взаємною згодою не визначено вартість майна боржника, то самостійне визначення приватним виконавцем вартості майна боржника відповідає вимогам Закону України "Про виконавче провадження". При цьому, наявність листа стягувача про недосягнення домовленості щодо вартості майна не спростовує вказані висновки, тому в цій частині скарга також не являється обґрунтованою.

Відповідно до ст.58 Закону України «Про виконавче провадження» майно, на яке накладено арешт, крім майна, зазначеного в частині восьмій статті 56 цього Закону, передається на зберігання боржникові або іншим особам (далі зберігач), що призначені виконавцем у постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника, під розписку. Копія постанови видається боржнику, стягувачу, а якщо обов`язок щодо зберігання майна покладено на іншу особу також зберігачу. Якщо опис і арешт майна здійснювалися на виконання рішення про забезпечення позову, виконавець передає арештоване майно на зберігання боржнику або його представнику (якщо інше не зазначено в судовому рішенні або якщо боржник відмовився приймати майно на зберігання). Зберігач може користуватися майном, переданим йому на зберігання, якщо проти цього не заперечує стягувач (щодо рухомого майна) або якщо особливості такого майна не призведуть до його знищення чи зменшення цінності внаслідок користування. У разі якщо зберігачем призначено іншу особу, крім боржника або члена його сім`ї, вона може одержувати за зберігання майна винагороду, розмір та порядок виплати якої визначаються договором між зберігачем та виконавцем. Виконавець своєю постановою може передати майно на зберігання іншому зберігачу. Копія постанови вручається новому зберігачу, до якої додається копія постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника. Порядок і умови зберігання зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону майна, на яке накладено арешт, встановлюються відповідно до умов договорів, укладених з банками України, з урахуванням вимог до таких договорів, встановлених Національним банком України за погодженням з Міністерством фінансів України, іншого майна Міністерством юстиції України. Порушення заборони виконавця розпоряджатися або користуватися майном, на яке накладено арешт, тягне за собою передбачену законом відповідальність зберігач майна.

Відповідно до ст.447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Враховуючи, що відсутність у постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника від 12 квітня 2019 року інформації про загальну площу, кількість приміщень, їх площу, призначення, матеріали стін, кількість поверхів, поверх або поверхи на яких розташоване приміщення, інформації про підсобні приміщення та споруди описаного майна, зазначення однієї і тієї ж особи зберігачем майна та понятим, відсутність процедури погодження вартості описаного майна, не порушують права та свободи ОСОБА_1 , то підстав для задоволення скарги не вбачається.

Керуючись ст.259-260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_1 про визнання дій приватного виконавця неправомірними відмовити.

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду через Бородянський районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали суду складено 02 вересня 2019 року.

Головуючий-суддяД.Унятицький