Справа № 755/5947/19
"30" серпня 2019 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:
головуючої судді Яровенко Н.О.
при секретарі Локоткова І.С.,
розглянувши відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу посилаючись на те, що 17 вересня 2010 року вона уклала шлюб з відповідачем. Від даного шлюбу сторони мають спільних неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивач стверджує, що між нею та відповідачем сімейне життя не склалось, їх стосунки через непорозуміння на протязі років поступово погіршувалися і на даний час подальше підтримання шлюбних відносин є неможливим.
Позивач в судове засідання не з`явилась, від представника позивача надійшла заява в якій просить суд розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
З урахуванням вищевикладеного Дніпровським районним судом м. Києва 30 серпня 2019, постановлена ухвала про заочний розгляд справи, відповідно до положень ст. 280, 281 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положення цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що даний позов підлягає задоволенню виходячи із наступного.
Ухвалою суду від 13 травня 2019 року провадження по справі було відкрито та призначено підготовче судове засідання.
05 липня 2019 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вступили в зареєстрований шлюб. (а. с. 10)
Під час шлюбу у сторін народились діти: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 11) та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 12).
Як зазначає позивач, що підставою для розірвання шлюбу є те, що у сторін тривалий час були суперечки та непорозуміння, спільне проживання стало неможливим.
Відповідно до положень ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній. (ст. 55 Сімейного кодексу України)
Згідно положень частини третьої та четвертої ст. 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Статтею 104 Сімейного кодексу України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання. А згідно з вимогами ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Оскільки із-за неправильної поведінки сторони втратили довіру та повагу один до одного, шлюбні стосунки не підтримують, примирення між сторонами неможливе, а тому зберегти сім`ю не надається можливим і шлюб підлягає розірванню.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так як, позовні вимоги позивача підлягають задоволенню в повному обсязі, тому з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 768 гривень 40 копійок.
Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 24, 55, 56, 104, 105, 112 СК України, ст.ст. 1-13, 77-83, 89, 95, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 виданий Дніпровським РУ ГУ МВС України в м. Києві 28 жовтня 2010 року, адреса: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_3 , паспорт серії НОМЕР_4 виданий Дарницьким РУ ГУ МВС України в м. Києві 09 лютого 2001 року, адреса АДРЕСА_2 ), зареєстрований 17 вересня 2010 року Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним центром розвитку сім`ї (актовий запис № 1980) - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 768 грн. 40 к. на користь ОСОБА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Повний текст судового рішення складено 30 серпня 2019 року.
Суддя Н.О. Яровенко