УХВАЛА
11.04.2019 року Провадження №2/425/377/19
Справа №425/1262/19
місто Рубіжне Луганської області
Рубіжанський міський суд Луганської області у складі головуючого судді Москаленко Вікторії Вікторівни вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,
10 квітня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Рубіжанського міського суду Луганської області з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, в якому просить визнати відповідачів такими, що втратили право користування будинком № 18 по провулку Українському міста Рубіжне Луганської області.
Даний позов не відповідає вимогам, встановленим статтею 177 ЦПК України.
Так, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
З позовної заяви вбачається, що позивачем предявлено позов до двох відповідачів та заявлено дві вимоги немайнового характеру.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» від 23.11.2018 № 2629-VIII встановлено прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року у розмірі 1921,00 гривні, отже 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає - 768,40 гривень.
Згідно наданої до суду квитанції ОСОБА_1 сплачено судовий збір у розмірі 708,34 гривні, отже судовий збір сплачено не в повному обсязі навіть за одну позовну вимогу немайнового характеру.
Таким чином позивачу слід доплатити 828 гривень 46 копійок судового збору та надати суду оригінал відповідного документу, підтверджуючого оплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Крім того, в резолютивній частині позовної заяви міститься клопотання позивача про виклик свідків, яке не відповідає вимогам ст. 91 ЦПК України.
Стаття 91 ЦПК України передбачає, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи, у якій зазначається його імя, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.
Враховуючи викладене, позивачу необхідно подати належним чином оформлену окрему заяву про виклик свідків.
Водночас, слід зазначити, що відповідно до вимог ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Однак, в порушення встановлених норм, позивачем подані копії документів, які не оформлені належним чином та завірені не позивачем, а іншою особою, яка взагалі не є учасником даної справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України дана позовна заява підлягає залишенню без руху.
Керуючись ст. ст. 91, 95, 177, 185 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - залишити без руху.
Надати позивачу семиденний строк для виправлення вказаних недоліків, який відраховується з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення заяви без руху.
Розяснити позивачу, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись не поданою і повернута позивачеві. Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.В. Москаленко