ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«17» січня 2019 року м. Херсон

Справа № 658/1141/18

Провадження № 22-ц/819/221/19

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя - доповідач)Воронцової Л. П.
суддів:Ігнатенко П. Я.,
Полікарпової О. М.
секретарПісоцька Т. І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_5, від імені якої діє ОСОБА_6 на ухвалу Каховського міськрайонного суду Херсонської області у складі судді Подіновської Г. В. від 23 жовтня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_5 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юність», третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - ОСОБА_7 про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2018 року ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юність», третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - ОСОБА_7 про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 23 жовтня 2018 року позовну заяву ОСОБА_5 залишено без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що належним чином повідомлений про день, час і місце розгляду справи представник позивача повторно не з'явився у судове засідання, призначене на 23 жовтня 2018 року.

В апеляційній скарзі на ухвалу суду ОСОБА_5, від імені якої діє ОСОБА_6, посилаючись на порушення судом норм матеріального права, просила ухвалу суду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначила, що у зв'язку з тим, що відзив на позовну заяву на адресу ОСОБА_5 не надходив, нею через канцелярію суду було подано клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки їй необхідно було ознайомитися з матеріалами справи. Суд, врахувавши її клопотання, відклав судове засідання на 23 жовтня 2018 року. Відтак, вважала, що її неявка в судове засідання, призначене на 24 вересня 2018 року не є такою, що сталася без поважних причин, так як судове засідання було відкладене на 23 жовтня 2018 року за її заявою і зазначені нею причини є поважними. Скаржник вважала, що вона була відсутня в судовому засіданні, яке відбулося 23 жовтня 2018 року з поважних причин, оскільки 19 жовтня 2018 року нею на адресу ТОВ «Юність» було направлено адвокатський запит про витребування необхідних доказів в обґрунтування заявлених позовних вимог, відповідь на який не надійшла. 23 жовтня 2018 року нею через канцелярію суду подано заяву про відкладення судового засідання призначеного на 23 жовтня 2018 року на іншу дату.

Відзив відповідача на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

В судове засідання представник ТОВ «Юність» не з'явився, належним чином повідомлений про місце і час розгляду справи, надав суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку із зайнятістю у цей день в іншій справі в Каховському міськрайонному суді Херсонської області та неможливістю бути присутнім у даному судовому засіданні.

Справу було призначено до розгляду з Каховським міськрайонним судом Херсонської області в режимі відеоконференції.

В судове засідання до Каховського міськрайонного суду Херсонської області з'явилися ОСОБА_5 і її адвокат ОСОБА_6, які є учасниками справи, на яку посилався представник ТОВ «Юність», просячи про відкладення розгляду даної справи та повідомили, що представник відповідача в судове засідання у справі № 658/7498/18 на 8.45 год. не з'явився.

За вказаних обставин колегія суддів вважає, що представник відповідача в судове засідання не з'явився без поважних причин, тому справу можливо розгляднути у його відсутність.

Заслухавши доповідача, пояснення представника ОСОБА_5, перевіривши доводи апеляційної скарги матеріалами справи, колегія суддів вважає апеляційну скаргу не підлягаючою задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 11 квітня 2018 року до суду першої інстанції надійшла позовна заява ОСОБА_5 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юність», третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - ОСОБА_7 про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу /а. с. 3 - 4/.

Ухвалою від 13 липня 2018 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання на 24 вересня 2018 року /а. с. 21 - 22/.

Відзив ТОВ «Юність» на позовну заяву надійшов до суду 13 серпня 2018 року /а. с. 24/.

Того ж дня відзив на позовну заяву разом з описом поштового вкладення надіслано на адресу ОСОБА_5, зазначену нею у позовній заяві /а. с. 39, 40/.

Про розгляд справи 24 вересня 2018 року ОСОБА_5 повідомлена 08 липня 2018 року рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення /а. с. 42/ та SMSповідомленням, про що позивач надавала суду заявку /а. с. 2, 43а/.

В судове засідання 24 вересня 2018 року ні позивачка, ні її представник ОСОБА_6 не з'явилися. Безпосередньо до Каховського районного суду Херсонської області цього ж дня, адвокат ОСОБА_6 подала заяву про відкладення судового засідання та клопотання про ознайомлення з матеріалами справи /а. с. 44, 45/. З матеріалами справи адвокат ОСОБА_6 ознайомилася лише 28 вересня 2018 року /а. с. 45/.

Судове засідання у справі 24 вересня 2018 року відкладено на 23 жовтня 2018 року у зв'язку з не явкою позивача і її представника та клопотанням адвоката ОСОБА_6 про відкладення розгляду справи /а. с. 50/.

Про судове засідання, призначене на 23 жовтня 2018 року позивач і її представник були належним чином повідомлені /а. с. 51/.

23 жовтня 2018 року представник ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 подала до канцелярії суду заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату, у зв'язку з тим, що на її адвокатський запит відповідачу про витребування доказів не отримано відповідь /а. с. 53/.

Заяви про розгляд справи за відсутності позивача ОСОБА_5, та її представника ОСОБА_6 не подавали.

Ухвалою суду від 23 жовтня 2018 року позовну заяву ОСОБА_5 залишено без розгляду.

За змістом вимог частини п'ятої статті 223 ЦПК України та пункту третього частини першої статті 257 ЦПК України, законом надано суду право залишити позовну заяву без розгляду за наявності таких умов у сукупності: позивач належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи; позивач повторно не з'явився в судове засідання; від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Системний аналіз вищевказаних норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов'язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року та відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов'язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

З матеріалів справи вбачається, що з моменту відкриття провадження у справі і до постановлення оскаржуваної ухвали (13 липня 2018 року - 23 жовтня 2018 року) минуло більше трьох місяців, а з моменту подачі позову - більше шести місяців, у жодне з призначених судових засідань позивач і її представник не з'явилися; представник позивача з моменту укладення з нею договору на правничу допомогу - 10 серпня 2018 року і до дня судового засідання 24 вересня 2018 року завчасно не ознайомився з матеріалами справи.

Документи, які позивач просила витребувати у відповідача були останнім долучені до відзиву на позовну заяву, який надійшов до суду 13 серпня 2018 року і того ж дня його відправлено позивачці, тому заява адвоката ОСОБА_6 від 23 жовтня 2018 року про відкладення розгляду справи з посиланням на не отримання витребуваних нею у відповідача документів є безпідставною, а причини відкладення розгляду справи надуманими і дає підстави вважати, що позивач не добросовісно користувалася у даній справі наданими їй процесуальними правами та не сприяла скороченню періоду судового провадження /а. с. 14, 24 - 40/.

Згідно ч. 4, 13 ст. 128 ЦПК України, судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. За наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Адвокат ОСОБА_6 підтвердила, що про судове засідання 23 жовтня 2018 року вона була повідомлена, отже слід вважати, що позивач була повідомлена належним чином про місце і час розгляду справи.

Залишаючи без розгляду позовну заяву ОСОБА_5, суд першої інстанції, правильно застосував положення пункту третього частини першої статті 257 ЦПК України та дійшов обґрунтованого висновку про те, що позивач та її представник, будучи належним чином повідомленими про час та місце судового розгляду справи, повторно не з'явилися у судове засідання і від них не надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, у зв'язку з чим правильно оцінив другу поспіль неявку належним чином повідомленої позивачки та її представника, як неналежне користування своїми правами. При цьому, закон надає право суду залишати позов без розгляду у випадку повторної неявки позивача в судове засідання незалежно від причин його неявки, наявності чи відсутності поважних причин для такого.

Доводи апеляційної скарги про обмеження права позивачки на суд є безпідставними, оскільки прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

При цьому легітимна мета обмеження прав дотримана, права позивача не порушені.

Слід зазначити, що позивач з 15 серпня 2018 року перебувала за межами України та з метою представництва своїх інтересів в суді уклала з адвокатом ОСОБА_6 10 серпня 2018 року договір № 34 про надання правничої допомоги з делегуванням останній всіх прав, наданих законом позивачу (п. 1.2 Договору).

Колегія суддів роз'яснює позивачці, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

За таких обставин оскаржувана ухвала постановлена з додержанням норм процесуального права, передбачені законом підстави для її скасування відсутні.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5, від імені якої діє ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 23 жовтня 2018 року залишити без змін.

Постанова апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення (постанови) шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції у цивільних справах - Верховного Суду.

Головуючий Л. П. Воронцова
Судді: П. Я. Ігнатенко О. М. Полікарпова

Дата складання повного судового рішення 18 січня 2019 року.