Ухвала

24 січня 2019 року

м. Київ

справа № 359/3872/17-ц

провадження № 61-1407ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Курило В. П. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1, подану адвокатом ОСОБА_2, на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 17 вересня

2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 грудня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, треті особи: приватні нотаріуси Київського міського нотаріального округу Левицький Роман Всеволодович та Криворучко ВікторПетрович, приватний нотаріус Бориспільського міського нотаріального округу ДудкаОксана Сергіївна, ОСОБА_12 та Бориспільська міська рада, про визнання недійсними договорів купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

Подана 08 січня 2019 року касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

У касаційній скарзі представником ОСОБА_1 ? адвокатом ОСОБА_2 заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на один місяць .

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов'язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 ? адвоката ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору слід відмовити, оскільки заявником не наведено жодних умов, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору.

Отже, заявнику слід сплатити судовий збір за подачу касаційної скарги.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.

Із постанови Київського апеляційного суду від 12 грудня 2018 року вбачається, що у травні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовними вимогами про визнання недійсними: договору купівлі-продажу домоволодіння та земельної ділянки, укладеного 30 вересня

2009 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4; договору купівлі-продажу цих об'єктів нерухомого майна, укладеного 10 листопада 2016 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5; договору купівлі-продажу домоволодіння та земельної ділянки, укладеного 14 березня 2017 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8

Тобто ОСОБА_1 було заявлено три позовні вимоги немайнового характеру.

Підпунктом другим пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, яка діяла на момент звернення до суду першої інстанції) визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня

2017 року у розмірі 1 600,00 грн.

Враховуючи викладене, судовий збір за подання позовної заяви в суд першої інстанції становить 1 920,00 грн ((1 600,00 грн х 0,4) х 3). Таким чином, заявнику за подання касаційної скарги слід сплатити 3 840,00 грн

(1 920,00 грн х 200 %) судового збору.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у

Печер. р-ні/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: 6007, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання, яке подане адвокатом ОСОБА_2, про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 17 вересня

2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 грудня 2018 року.

Касаційну скаргу ОСОБА_1, подану адвокатом ОСОБА_2, на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 17 вересня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 12 грудня 2018 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 14 лютого

2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. П. Курило