Справа № 379/234/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.04.2019 року Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Зінкіна В.І.,

за участю секретаря судового засідання Різник Н.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Тараща, в загальному позовному провадженні, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з даним позовом і просить: розірвати шлюб між нею та відповідачем по справі, зареєстрований 14.02.1997 року Великоберезянською сільською радою Таращанського району Київської області, актовий запис №1. Після розірвання шлюбу бажає іменуватися прізвищем «Березовська».

Причиною розірвання шлюбу є втрата любові один до одного, протилежні погляди на сімейне життя і виконання подружніх обовязків. Несумісність поглядів на життя, а також їх характерів створюють неможливість проживання їх однією сімєю. Їх шлюб носить лише формальний характер. Позивачка на розірванні шлюбу наполягає, у примирення не вірить. Вважає, що збереження шлюбу і подальше спільне проживання є неможливим, суперечить її інтересам та інтересам дитини, перешкоджає у реалізації її прав.

В підготовче судове засідання позивач не зявилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належно, у позовній заяві просить розглядати справу без її участі.

Відповідач в підготовче судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, 08.04.2019 до початку розгляду справи по суті, подав до суду заяву, в якій просить розглядати справу без його участі, позов визнає та не заперечує проти його задоволення.

Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, зясувавши всі обставини справи та, перевіривши їх наданими доказами, судом встановлено, що між сторонами було укладено шлюб, який зареєстровано 14.02.1997 року Великоберезянською сільською радою Таращанського району Київської області, актовий запис №1.

Від даного шлюбу сторони мають неповнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та повнолітню дочку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Причиною розірвання шлюбу є втрата сторонами любові один до одного та протилежні погляди на сімейне життя і виконання подружніх обовязків. Несумісність поглядів на життя, а також їх характерів створюють неможливість проживання їх однією сімєю. Їх шлюб носить лише формальний характер. Позивачка на розірванні шлюбу наполягає, у примирення не вірить. Вважає, що збереження шлюбу і подальше спільне проживання є неможливим, суперечить її інтересам та інтересам дитини, перешкоджає у реалізації її прав.

Відповідач проти розірвання шлюбу не заперечує.

Указані обставини встановлено з матеріалів справи, вивчених в судовому засіданні.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Зясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини подання позову про розірвання шлюбу, взявши до уваги обставини життя подружжя, наведені в позовній заяві, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам одного з подружжя.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

На підставі ч. 1 ст. 142 ЦПК України, оскільки позовні вимоги визнані відповідачем до початку розгляду справи по суті, то позивачу з державного бюджету підлягає поверненню 50 відсотків суми сплаченого судового збору, у розмірі 352,40 грн.

Решта сплаченого судового збору позивачем підлягає стягненню з відповідача на його користь.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 3, 4, 12, 13, 19, 81, 142, 200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 352, 354-355 ЦПК України, ст.ст. 21, 24, 56, 104, 105, 110-113 СК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 14.02.1997 року Великоберезянською сільською радою Таращанського району Київської області, актовий запис №1- розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище - «Березовська».

Зобовязати Управління Державної казначейської служби у Таращанському районі Київської області, , місцезнаходження: вул. Шевченка, 28, м. Тараща Київської області, повернути ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованій за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, 50 відсотків суми сплаченого у ГУ Ощадбанку по м. Києву та області, згідно квитанції №21 від 20.02.2019, судового збору, у розмірі 384,20 грн..

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, РНОКПП не відомо, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, судовий збір в розмірі 384,20 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Головуючий:ОСОБА_5