Справа № 750/634/19
Провадження № 2/750/675/19
У Х В А Л А

21 січня 2019 року м. Чернігів

Суддя Деснянського районного суду м. Чернігова Логвіна Т.В., перевіривши додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України при пред'явленні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів,

в с т а н о в и л а :

18 січня 2019 року ОСОБА_3 звернулася до Деснянського районного суду м. Чернігова з позовною заявою до ОСОБА_2 з вимогами про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів.

Дана позовна заява має бути залишена без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Позивач у позовній заяві зазначила, що її позовна заява стосується розірвання шлюбу, проте у прохальній частині позову, крім вимоги про розірвання шлюбу, позивач також просить визначити місце проживання дитини та стягнути з відповідача на її користь аліменти.

А тому, позивачу необхідно уточнити, з якими саме вимогами позивач звертається до суду.

Також, частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Із позовної заяви вбачається, що позивачем у позові одночасно заявлено вимоги майнового (про стягнення аліментів) та немайнового характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

До позовної заяви позивачем додано квитанцію про сплату судового збору в сумі 768 грн. 40 коп. за заявлену вимогу про розірвання шлюбу.

Таким чином, позивачем не доплачено судовий збір за заявлену вимогу немайнового характеру про визначення місця проживання дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п/п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір, ставка якого складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768 грн. 40 коп.).

А тому, позивачу необхідно доплатити судовий збір у сумі 768 грн. 40 коп. (р/р № 5003, отримувач коштів - УК у м. Чернігові/Деснянс.р-н/22030101, МФО 899998, код ЄДРПОУ - 38054398) за заявлену позовну вимогу немайнового характеру про визначення місця проживання дитини та надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, відповідно до частин 4, 5 ст. 19 Сімейного кодексу України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов'язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Однак, позивачем не залучено до участі у справі орган опіки та піклування, хоча його участь та надання відповідного висновку при розгляді спору про визначення місця проживання дитини, є обов'язковими.

З урахуванням наведеного, позивачу необхідно залучити до участі у справі відповідний орган опіки та піклування і надати для нього копію позовної заяви та копії документів, доданих до позову, як це передбачено ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 175, 177, 185, 353, 354 ЦПК України,

у х в а л и л а :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів - залишити без руху.

Запропонувати позивачу в 5 денний строк з дня отримання копії ухвали усунути вказані в ній недоліки.

Роз'яснити позивачу, що у разі невиконання вимог даної ухвали у вказаний строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

У разі подання уточненої позовної заяви чи додаткових документів у зв'язку з виконанням ухвали судді, надати їх у кількості відповідно до вимог ст. 177 ЦПК України.

Ухвала суду першої інстанції щодо визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя