У Х В А Л А

11 квітня 2019 року

м. Київ

справа № 755/19205/17

провадження № 61-7052ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Олійник А. С. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Саражі Світлани Владиславівни на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 16 серпня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» про визнання кредитного договору та договору іпотеки такими, що припинено,

В С Т А Н О В И В :

05 квітня 2019 року представник ОСОБА_1 - адвокат Саража С. В. звернулась до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 16 серпня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 лютого 2019 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

Згідно із частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Київським апеляційним судом прийнято постанову 05 лютого 2019 року. Враховуючи те, що у постанові суду апеляційної інстанції не зазначено дати складення повного судового рішення, останній день строку на касаційне оскарження припадав на 07 березня 2019 року.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Представник заявника просить поновити строк на касаційне оскарження, посилаючись на те, що була присутня у судовому засіданні, де суд апеляційної інстанції проголосив лише вступну та резолютивну частини рішення. Враховуючи те, що замість повного тексту судового рішення, прийнятого у цій справі, апеляційний суд помилково надіслав ОСОБА_1 постанову у іншій справі, а повне судове рішення представником заявника отримано лише 06 лютого 2019 року у канцелярії суду, просила суд визнати поважними причини пропуску строку та поновити процесуальний строк. На підтвердження вказаних обставин, адвокат СаражаС. В. додала ксерокопії супровідного листа Київського апеляційного суду від 07 лютого 2019 року та розписки.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження рішення (справа «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сама концепція «поважних причин» не є чіткою, тому для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

З наданих представником ОСОБА_1 - адвокатом Саражею С. В. документів вбачається, що з 05 лютого 2019 року їй було відомо про зміст оскаржуваного судового рішення, проте із заявою про видачу повного тексту судового рішення представник позивача звернулась лише 06 березня 2018 року, тобто за один день до закінчення процесуального строку на касаційне оскарження. Крім того, ксерокопія супровідного листа Київського апеляційного суду від 07 лютого 2019 року із записом про те, що ОСОБА_1 помилково направлено копію постанови суду апеляційної інстанції у іншій справі не дає підстав для висновку, що суд апеляційної інстанції направив позивачу інше рішення, оскільки такий запис вчинено від імені секретаря судового засідання, однак нічим не завірено.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Отже, заявнику необхідно надати належні та допустимі докази на підтвердження обставин, наведених у заяві про поновлення процесуального строку, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду, а отже, питання про відкриття касаційного провадження не може бути вирішене, оскільки заявником не виконано вимоги пункту 3 частини четвертої 392 ЦПК України, а саме: до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі за подання та розгляд касаційної скарги.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції чинній на час звернення позивача до суду) судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру встановлено у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Абзацом 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» установлено що з 1 січня 2017 році прожитковиймінімум на одну працездатну особу становить 1 600,00 грн.

Враховуючи те, що з позовом про визнання кредитного договору та договору іпотеки такими, що припинені позивач звернувся у грудні 2017 року, ціна позову за дві вимоги немайнового характеру складає 1 280,00 грн(640,00?2). Тому розмір судового збору за подання та розгляд касаційної скарги становить 2 560,00 грн (1 280,00 грн?200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України

У Х В А Л И В :

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Саражі Світлани Владиславівни залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 10 травня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. С. Олійник