Провадження № 2/219/374/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2019 року Артемівський міськрайоний суд Донецької області

у складі: головуючого судді Харченко О.П.,

при секретарі Єлісеєвій С.Є.,

без участі сторін

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Бахмуті цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

24.09.2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, який в подальшому уточнив та вказав, що 16 червня 2017 року віці 92 років померла його бабуся - ОСОБА_3, актовий запис № 10. Бабця позивача була зареєстрована та постійно мешкала у АДРЕСА_1, тимчасово мешкала за адресою: РФ, Білгородська область, Борисівський район, х. Красиво, буд. 20/3, де й померла. Після її смерті залишилося спадкове майно: право власності на земельну ділянку площею 5,220 га, що знаходиться на території Малинівської сільської ради Словянського району Донецької області. Це право належало їй на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ДН № 195101 від 26.10.2005 року, виданого на підставі розпорядження голови Словянської районної державної адміністрації № 316 від 27.07.2005 року. Право власності зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею договорів оренди землі за № 93. Цільове призначення земельної ділянки - ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Ще за життя ОСОБА_3 зробила розпорядження у вигляді заповіту, у якому зазначила, що земельну ділянку площею 5,220 га, розташована на території Малинівської сільської ради Словянського району Донецької області, вона заповідає ОСОБА_1, тобто позивачу. Про факт смерті бабці позивачу стало відомо відразу, однак свідоцтво про її смерть у нього було відсутнє, що не давало можливості звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Копію свідоцтва про смерть належним чином оформлену та нотаріально зареєстровану позивач зміг отримати лише 13.08.2018 року. Вказує, що він є єдиним спадкоємцем на земельний пай на підставі заповіту, та помилково вважав, що будучи онуком померлої ОСОБА_3, зможе в будь-який час переоформити майно на своє імя. Вважає, що дана обставина є поважною причиною при поясненні пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини і він не втратив право на спадщину. Позивач просить суд ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_3, яка померла 16 червня 2017 року, в три місяці.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 у підготовче судове засідання не зявилися, про дату час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. В матеріалах справи міститься заява представника позивача про розгляд справи без їх участі, також зазначено, що позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити з мотивів, викладених у позові.

Представник відповідача ОСОБА_2 міської ради у підготовче судове засідання також не зявився. Разом з тим, 11.12.2018 року надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника, який не заперечував проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1

Відповідно до ч. 3 ст. 200, ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову у підготовчому судовому засіданні.

Згідно з частиною 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову з таких підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрований та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, відповідно до даних паспорта серії ВЕ 974002 (а. с. 8-9).

Згідно свідоцтва про смерть серії ІІ-ЛЕ № 586624 від 20.06.2017 року, бабуся позивача ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, померла 14 червня 2017 року на хуторі Красиво Борисівського району Бєлгородської області, Російська Федерація, про що 20.06.2017 року складено запис акту про смерть № 10 (а. с. 5).

За життя, 27 листопада 2015 року ОСОБА_3 склала заповіт (31 АБ 0418351), посвідчений нотаріусом Борисівського нотаріального округу Бєлгоровської області ОСОБА_5 та зареєстровано в реєстрі за № 6-3619. Згідно цього заповіту ОСОБА_3 на випадок своєї смерті зробила розпорядження, яким належну їй земельну ділянку (пай) площею 5,220 га, розташовану на території Малинівської сільської ради Словянського району Донецької області, заповіла ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4 (а. с. 6).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді вищевказаної земельної ділянки площею 5,220 га, розташовану на території Малинівської сільської ради Словянського району Донецької області, цільове призначення земельної ділянки - ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала останній на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії ДН № 195101 від 26.10.2005 року, виданого на підставі розпорядження голови Словянської районної державної адміністрації № 316 від 27.07.2005 року (а. с. 7). Право власності зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею договорів оренди землі за № 93.

Згідно з повідомленням завідувача Часів-Ярської державної нотаріальної контори № 728/01-16 від 26.12.2018 року, встановлено, що після смерті ОСОБА_3, померлої 16.06.2017 року, станом на 26.12.2018 року Часів-Ярською державною нотаріальною конторою спадкових справ не заводилось, свідоцтв про право на спадщину видано не було, що вбачається з інформаційних довідок зі Спадкового реєстру № 54613633, № 54613661від 26.12.2018 року (а. с. 33-38).

У ч. 5 ст. 1268 ЦК України, закріплено право спадкоємця на спадщину з часу її відкриття незалежно від часу прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст.1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України особа, яка не прийняла спадщину у встановленому законом порядку, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснив, що, при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зі ст. 1272 ч. 3 ЦК України, суд за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, може визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, якщо визнає поважними причини, з яких було пропущено встановлений законом шести місячний строк.

Зважаючи на причини, з яких було пропущено цей строк, суд находить їх поважними та визначає позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. ст. 4, 9, 81, 211, 247, 258, 259, 263-265, 268, 272-273, 354 ЦПК України, ст. ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, додатковий строк, достатній для подання заяви в межах трьох місяців про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті його бабусі ОСОБА_3, померлої 16 червня 2017 року.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О.П.Харченко