Житомирський апеляційний суд
Справа №278/2513/15-ц Головуючий у 1-й інст. Зубчук І. В.
Категорія 47 Доповідач Трояновська Г. С.

У Х В А Л А

04 вересня 2019 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого Трояновської Г.С.,

суддів Миніч Т.І., Павицької Т. М.,

за участю секретаря судового засідання Кучерявого О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу №278/2513/15 за позовом заступника прокурора Житомирської області в інтересах держави до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_11 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , третьої особи державного підприємства "Житомирський військовий лісгосп" про витребування земельних ділянок із незаконного володіння

за апеляційною скаргою заступника прокурора Житомирської області на рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 24 червня 2019 року, ухваленого під головуванням судді Зубчук І.В. в м. Житомирі,

в с т а н о в и в :

Рішенням Житомирського районного суду Житомирської області від 24 червня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із судовим рішенням прокурор подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове судове рішення про задоволення позовних вимог.

Перевіривши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що провадження у справі підлягає зупиненню на підставі п.10 ч.1 ст. 252 ЦПК України, враховуючи наступне.

З матеріалів справи вбачається, що заступник прокурора Житомирської області звернувся до суду з даним позовом в інтересах держави, посилаючись на ст.45 ЦПК України 2004 року.

Згідно з абзацом другим частини першої статті 45 ЦПК України 2004 року прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві та в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Згідно з абзацами першим, другим частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (частина четверта статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Ухвалою Верховного Суду від 06 лютого 2019 року передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу № 587/430/16-ц (провадження № 61-31707св18) за позовом Сумської місцевої прокуратури Сумської області до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, ОСОБА_39 про визнання незаконними та скасування наказів, визнання недійсними договору оренди земельної ділянки та повернення земельної ділянки, за касаційною скаргою заступника прокурора Сумської області на ухвалу Сумського районного суду Сумської області від 12 липня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Сумської області від 14 вересня 2017 року.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 11 березня 2019 року вказану цивільну справу прийнято до провадження та призначено до розгляду (провадження № 14-104цс19).

Необхідність передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду Верховний Суд обґрунтовав формуванням єдиної правозастосовчої практики, оскільки наявні протилежні за змістом правові висновки, викладені у постановах Верховного Суду, щодо застосування статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Вбачається, що оскаржуване судове рішення у даній справі та оскаржувані рішення у справі, яка передана на розгляд Великої Палати Верховного Суду подібні щодо статусу прокурора у судовому процесі.

В пункті 10 частини першої статті 252 ЦПК України встановлено, що у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі.

Відповідно до пункту 14 частини першої статті 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 10 частини першої статті 252 цього Кодексу, - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Оскільки справа у подібних правовідносинах передана на розгляд Великої Палати Верховного Суду, апеляційний суд вважає за необхідне зупинити апеляційне провадження у вказаній справі (№278/2513/15) до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №587/430/16.

Керуючись пунктом 10 частини першої статті 252, пунктом 14 частини першої статті 253, статтею 260 ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в:

Зупинити апеляційне провадження у справі №278/2513/15 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №587/430/16.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів після її проголошення.

Головуючий Судді