Великоолександрівський районний суд Херсонської області
Справа № 650/1771/18
Провадження №2/650/39/19
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 січня 2019 року Великоолександрівський районний суд Херсонської області в складі: головуючого - судді Коваля В.О.

за участі секретаря - Пилипенко Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Велика Олександрівка справу за позовом

ОСОБА_2, представник ОСОБА_3, до Давидово-Брідської сільської ради Великоолександрівського району Херсонської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

23 жовтня 2018 року представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом в якому просить визначити ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 додатковий строк тривалістю шість місяців для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її тітки ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2

Позов мотивований тим, що після смерті рідної тітки позивача ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, залишилось майно у виді земельної ділянки площею 1,15 га, яка розташована на території Давидово-Брідської сільської ради Великоолександрівського району Херсонської області та земельна ділянка площею 5,31 га, яка розташована на території Давидово-Брідської сільської ради Великоолександрівського району Херсонської області.

Однак позивач не подала у передбачений законодавством шестимісячний строк заяви на прийняття спадщини, так як не знала про наявність майна у тітки, яке необхідно оформлювати в нотаріальній конторі.

Крім того, позивач систематично їздить на заробітки до Росії і тому лише випадково у липні 2018 року дізналася про не прийняту спадщину.

Оскільки визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини вирішується виключно в судовому порядку, позивач заявила відповідну вимогу.

Відзив на позов не подано.

Представник позивача позовні вимоги підтримав просив їх задовольнити з зазначених у позові підстав.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала просила їх задовольнити, суду пояснила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її тітка ОСОБА_4 у неї залишилась рідна сестра ОСОБА_5 Позивачка вказала, що вона з 2002 року по 2015 рік знаходилася в Москві на заробітках. Від двоюрідної сестри ОСОБА_6 вона дізналася, що у померлої ОСОБА_4 була земля яка підлягає оформленню як спадщина. ОСОБА_2 здійснювала поховання ОСОБА_4 Мати позивачки ОСОБА_5 померла в 2009 році.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_6 суду пояснила, що позивачка є її двоюрідною сестрою, її тітка померла в 2005 році, а мати позивача померла в 2009 році. Вказала, що у померлої ОСОБА_4 залишився земельний пай, дітей у неї не було. Пояснила, що позивач з 2002 року по 2015 рік знаходилася в Росії на заробітках, періодично приїздила до батьків. В минулому році зателефонувала фермер Пашнюк і повідомила, що у ОСОБА_4 був земельний пай який можна оформити.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_7 суду пояснила, що в 2005 році померла тітка позивача ОСОБА_4 у неї була рідна сестра ОСОБА_5 яка була матір'ю позивача та яка померла в 2009 році. Позивач з 2002 року по 2015 рік знаходилася в Росії на заробітках, приїздила на поховання своєї тітки та матері.

Представник Давидово-Брідської сільської ради Великоолександрівського району Херсонської області в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечував.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити з таких підстав.

Відповідно до свідоцтва про смерть НОМЕР_1 ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Після смерті ОСОБА_4залишилось майно у виді земельної ділянкиплощею 1,15 га, відповідно до Державного акту НОМЕР_3 яка розташована на території Давидово-Брідської сільської ради Великоолександрівського району Херсонської області та земельна ділянка площею 5,31 га, відповідно до Державного акту НОМЕР_2 яка розташована на території Давидово-Брідської сільської ради Великоолександрівського району Херсонської області.

Згідно відповіді завідуючого Великоолександрівської державної нотаріальної контори від 12.12.2018 року спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилась.

Відповідно до свідоцтва про смерть НОМЕР_4 ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 померла була матір'ю позивача, що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_5 від 06 червня 1970 року.

Зміна прізвища відповідача з ОСОБА_5 на ОСОБА_2 відбулася при реєстрації шлюбу, що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію шлюбу НОМЕР_6 від 26.05.2017 року.

Те, що померла ОСОБА_4 була рідною сестрою померлій ОСОБА_5, та не мала дітей підтверджується поясненнями свідків наданими в судовому засіданні, які узгоджуються між собою та матеріалами цивільної справи та не викликають сумніву, щодо їх достовірності.

Відповідно до довідки Давидово-Брідської сільської ради Великоолександрівського району Херсонської області від 19.10.2017 року за № 981 померла ОСОБА_4 по день смерті проживала сама та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1

Позивач не знала про наявність майна у тітки, яке необхідно оформлювати в нотаріальній конторі. Крім того, позивач систематично їздить на заробітки до Росії і тому лише випадково у липні 2018 року дізналася про не прийняту спадщину, що було підтверджено поясненнями свідків у судовому засіданні.

Наведені докази суд визнає належними та допустимим, оскільки вони отримані у встановленому законом порядку, містять інформацію щодо предмету доказування, узгоджуються між собою, не заперечуються сторонами та не викликають сумніву щодо їх достовірності.

Підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені судом фактичні обставини справи свідчать про те, що між сторонами виникли правовідносини з приводу спадкування, що врегульовано нижченаведеними нормами цивільного законодавства станом на час виникнення спірних правовідносин.

Так, частиною першою статті 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Частиною третьою вказаної статті визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з роз'ясненнями наданими пленумом Верховного суду України в постанові «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Аналіз зазначених норм закону дає підстави для висновку, що особа, яка не звернулась до суду у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини, має право прийняти спадщину у вказаний спосіб у випадку доведення перед судом поважності причин його пропуску.

Суд вважає, що позивачем було пропущено шестимісячний строк на прийняття спадщини з поважної причини, адже вона не знала про наявність спадщини, тривалий час була відсутня на території України, що об'єктивно виправдовує неподання нею відповідної заяви.

При цьому слід зазначити, що висновок про поважність причин пропуску вказаного строку дає суд у кожному конкретному випадку, виходячи з особливих обставин справи, дій спадкоємця, обставин смерті спадкодавця, наявності інших спадкоємців, їх поведінки та поведінки органів місцевого самоврядування, яка мала місце впродовж існування неоформленої спадщини.

Наведене положення закону також свідчить про наділення суду дискреційними повноваженнями при вирішенні вказаного питання, який на власний розсуд кваліфікує наведені позивачем причини поважними або неповажними, які завадили останньому звернутись вчасно до нотаріуса. Будь-які обмеження при цьому законодавчо не встановлені, а отже суд враховуючи наведене має ухвалити у справі законне, і найголовніше справедливе рішення, яким буде досягнуто справедливий баланс прав та інтересів сторін.

Позивачу не було відомо про наявність неоформленої спадщини, що залишилась після смерті тітки, а отже у неї не було і підстав для звернення до нотаріального органу із заявою про прийняття спадщини.

Оскільки причин пропуску вказаного строку може бути безліч, законодавець і надав можливість суду вирішувати таке питання, в кожному випадку виходячи виключно з «поважності» причин без будь-яких обмежень.

Обраний позивачем спосіб захисту невизнаного права відповідає вимогам закону та змісту правовідносин.

Ухвалюючи рішення, суд врахував, що при такому вирішенні спору буде досягнуто справедливий баланс інтересів як позивача, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважних причини, а отже не позбувся можливості оформлення прав на неї, так і відповідача, який не заявив про свої права на неї.

Відповідно до частини першої, пункту першого частини другої та частини третьої статті 141 Цивільного процесуального кодексу України від 18 березня 2004 року (далі - ЦПК України) судові витрати у виді сплаченого позивачем судового збору суд покладає на позивача, враховуючи при цьому, що право останнього не було порушене неправомірними діями або бездіяльністю відповідача, вирішення вимоги позову не віднесено до його компетенції, відповідачем позовні вимоги не заперечувалися.

На підставі викладеного, керуючись статтями 12, 13, 141, 200, 209, 259, 263 - 265 ЦПК України, Великоолександрівський районний суд Херсонської області

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 додатковий строк тривалістю шість місяців для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її тітки ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2

Повний текст рішення виготовлено 28.01.2019 року.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Херсонської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з моменту виготовлення повного тексту рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

СУДДЯ В.О. КОВАЛЬ