_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-зз/520/108/19
УХВАЛА

06.08.2019 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючий судді Салтан Л.В.

за участю секретаря Дідур В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

14 червня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м. Одеси з заявою про скасування заходів забезпечення позову, накладених ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 25 червня 1996 року, посилаючись на те, що заявник є власником квартири на яку накладено арешт.

Заявник ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, повідомлялася належним чином, до суду надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Суд вважає, що заява про скасування заходів забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 25 червня 1996 року накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Забезпечення позову є цивільно-процесуальним заходом, що вживається судом та направлений на охорону матеріально-правових інтересів позивача, що гарантують за його позовом реальне виконання судового рішення. Він застосовується лише до позовів про визнання і про присудження.

Згідно з п. 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за № 5 від 03 червня 2016 року, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

З листа № 3997 від 18 червня 2019 року Київського районного суду м. Одеси, згідно з перевірки алфавітних показників за період з 1995-1997 року цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення боргу не значиться.

У зв`язку з цим суд вважає, що заява про скасування заходів забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Слід роз`яснити заявнику ОСОБА_1 право звернутись до суду з позовною заявою про зняття арешту з нерухомого майна.

Керуючись ст. 55, 158 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Головуючий Салтан Л. В.