Справа № 645/5365/18
Провадження № 2/645/2321/18
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 січня 2019 року місто Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Бабкова Т.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_2 про визнання бездіяльності та зобовязання вчинити дії по охороні спадкового майна,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати бездіяльність приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_2 у спадковій справі після померлого 15.03.2018 року ОСОБА_3 про складання опису спадкового майна і вжиття заходів щодо охорони спадкового майна незаконною і такою, що не відповідає вимогам чинного законодавства України; зобовязати приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_2 вжити заходів щодо охорони спадкового майна відповідно до поданих заяв ОСОБА_1

Крім того, в матеріалах справи міститься клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, посилаючись на те, що його скрутне матеріальне становище не дозволяє йому сплатити судовий збір, що позбавляє його можливості захисту його порушених прав. Вказує, що на протязі останніх років тривалий час перебував на лікуванні в різних лікарнях м. Харкова з різними діагнозами. Йому встановлено групу інвалідності, на його утриманні перебувають малолітні діти.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 20.09.2018 року клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору залишено без задоволення, позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_2 про визнання бездіяльності та зобовязання вчинити дії по охороні спадкового майна залишено без руху, надавши позивачу 10 днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, а саме сплатити судовий збір у розмірі 1409 грн. 60 коп.

10.10.2018 року на вказану ухвалу Фрунзенського районного суду м. Харкова від 20.09.2018 року про залишення позовної заяви без руху позивачем ОСОБА_1 подано апеляційна скарга.

Постановою Харківського апеляційного суду від 09.01.2019 року ухвалу Фрунзенського районного суду м. Харкова від 20.09.2018 року скасовано, позовну заяву ОСОБА_1 разом з доданими документами направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду зі стадії відкриття провадження у справі. З вказаної постанови Харківського апеляційного суду від 09.01.2019 року вбачається, що суд повинний був у передбаченому ст. 185 ЦПК України порядку для вирішення клопотання про звільнення від сплати судового збору залишити позовну заяву без руху для усунення вказаних недоліків та зобовязати ОСОБА_1 надати належну довідку від ДФС про розмір нарахованих йому доходів за календарний рік перед датою звернення до суду з позовом, довідку від ПФУ про розмір отриманої ОСОБА_1 пенсії. При цьому, оскільки заявлений позов стосується захисту прав лише позивача, то за змістом ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд при вирішенні питання щодо звільнення від сплати судового збору повинний зясовувати дохід позивача, який припадає на нього, з урахуванням наявних у нього утриманців, тому ці обставини також підлягають зясуванню судом.

З врахуванням наведеного, на стадії відкриття провадження у справі суд зазначає, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам ч.4 ст. 177 ЦПК України, а саме до позовної заяви не додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі , або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі, коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи викладене, з урахуванням положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за позовні вимоги ОСОБА_1 немайнового характеру підлягають сплаті судовим збором у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (на час подання позову), тобто 1409,60 грн. (2 х 704,80 грн.).

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для задоволення клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору суд зазначає наступне.

В клопотанні позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, позивач посилається на його скрутне матеріальне становище, яке не дозволяє йому сплатити судовий збір, що позбавляє його можливості захисту його порушених прав. Вказує, що на протязі останніх років тривалий час перебував на лікуванні в різних лікарнях м. Харкова з різними діагнозами. Йому встановлено групу інвалідності, на його утриманні перебувають малолітні діти.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

У п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» судам розяснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК (нині ст. 136 ЦПК України) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (нині ст. 12 ЦПК України) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року зі змінами та доповненнями враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

За частиною 2 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Не зважаючи на те, що у ст. 136 ЦПК України прямо не вказано про можливість звільнення від сплати судового збору, вказана норма ст. 8 Закону України «Про судовий збір» надає суду право звільнити від сплати судового збору, якщо виконуються умови ч. 1 ст. 8 вказаного Закону: за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Положеннями ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобовязані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є:

1) верховенство права;

2) повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом;

3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами;

4) змагальність сторін;

5) диспозитивність;

6) пропорційність;

7) обовязковість судового рішення;

8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи;

9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом;

10) розумність строків розгляду справи судом;

11) неприпустимість зловживання процесуальними правами;

12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Вказані норми ст.ст. 2, 177, 185 ЦПК України у поєднанні зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» в контексті наведених норм цивільного процесуального права, які забезпечують виконання завдання цивільного судочинства про справедливий розгляд справи, покладають на суд позитивний обовязок при вирішенні клопотання про звільнення від сплати судового збору зясувати дохід позивача за попередній календарний рік. З огляду на те, що надана позивачем на обґрунтування доводів про його майновий стан довідка з ПП «Віктореал» містить відомості про сукупний дохід ОСОБА_1 лише за період з жовтня 2016 по березень 2017 року, розмір нарахованої щомісячної заробітної плати у жовтні листопаді 2016 року 800 грн., а у грудні березні 2017 року - 1600 грн., що є меншим від визначеного на той час законом розміру мінімальної заробітної плати, тобто є неповною, - суд у передбаченому ст. 185 ЦПК України порядку для вирішення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору залишає позовну заяву без руху для усунення вказаних недоліків та зобовязує ОСОБА_1 надати належну довідку від Державної фіскальної служби про розмір нарахованих йому доходів за календарний рік перед датою звернення до суду з позовом, довідку від Пенсійного фонду України про розмір отриманої ОСОБА_1 пенсії за календарний рік перед датою звернення до суду з позовом.

При цьому, оскільки заявлений позов стосується захисту прав лише позивача, то за змістом ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд при вирішенні питання щодо звільнення від сплати судового збору повинний зясовувати дохід позивача, який припадає на нього, з урахуванням наявних у нього утриманців, а тому тому суд зобовязує ОСОБА_1 надати дані на підтвердження даних про наявність в нього утриманців.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 175, 177, 185, 260 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору залишити без задоволення.

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_2 про визнання бездіяльності та зобовязання вчинити дії по охороні спадкового майна, надавши позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Розяснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо розміру судових витрат. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її після її підписання суддею 24.01.2019 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом пятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повну ухвалу суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Т.В. Бабкова