Справа № 308/6420/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 січня 2019 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої - судді Тхір О.А.,

за участю секретаря Віраг Е.М.,

позивача ОСОБА_1,

його представника ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

розглядаючи клопотання відповідача про прийняття зустрічної позовної заяви у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, про стягнення суми за невиконання договору поставки,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, про стягнення суми за невиконання договору поставки.

12 грудня 2018 року через канцелярію суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог громадська організація «Закарпатська обласна організація захисту прав споживачів», про стягнення збитків.

В судовому засіданні відповідач просив прийняти до провадження дану зустрічну позовну заяву та розглядати в одному провадженні з первісним позовом.

Позивач та його представник просять відмовити в прийнятті такої заяви до спільного розгляду з первісним позовом.

Суд, заслухавши сторін, перевіривши зустрічну заяву на предмет її відповідності, вимогам, встановленим ЦПК України, доходить висновку, що зазначена зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право предявити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил предявлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

За приписами п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Однак, всупереч вищенаведених норм закону, зустрічна позовна заява не містить жодних доказів на обґрунтування суми, які відповідач за первісним позовом просить суд стягнути з позивача.

Крім того, встановлено, що зустрічна позовна заява не відповідає вимогам п.5 та п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК УКраїни, а саме така не е містить обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не зазначено доказів на підтвердження таких обставин, відсутній перелік документів та інших доказів, що додаються до позовної заяв.

В порушення п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України відсутнє підтвердження позивача, що ним не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Зі змісту ч. ч. 3, 4 ст. 177 ЦПК України вбачається, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору.

Відповідачем у зустрічній позовній заяви заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до закінчення розгляду справи.

Дослідивши зазначене клопотання та матеріали зустрічної позовної заяви, суд приходить до висновку, що клопотання не підлягає до задоволенню з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Отже, за приписами зазначеної норми, розстрочення сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин та є правом, а не обов'язком суду щодо розстрочки сплати судового збору.

На підставі викладеного та приймаючи до уваги, що представником відповідача до клопотання не додано жодного доказу, який би підтверджував викладені ним обставини, суд дійшов висновку, що в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Як вбачається зі змісту зустрічної позовної заяви, остання містить вимогу майнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб,встановленого законом на 1січня календарного року,в якому відповідна заява або скарга подається до суду,-у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання фізичною особою до суду заяви майнового характеру ставка судового збору становить1відсоток ціни позову,але неменше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

З огляду на викладене,враховуючи зазначену відповідачем за первісним позовом ОСОБА_3 ціну позову - 15 000,00 грн., та ту обставину, що таку заяву ним подано до суду 12.12.2018 року, то за подачу такої заяви слід оплатити судовий збір в розмірі 704,80 гривень.

В порушення ч. 2 ст. 175 ЦПК України, у якій зазначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, подана ОСОБА_3 зустрічна позовна заява та її копії ніким не підписана.

Відповідно до ч. 2 ст. 194 ЦПК України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, суд вважає за необхідне зустрічну позовну заяву залишити без руху, надавши відповідачу строк для усунення вищезазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Дотримання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Одночасно судом встановлено, що в порушення вимог ч. 5 ст. 49 ЦПК України позивач ОСОБА_3 не додав до зустрічної позовної заяви докази направлення такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Враховуючи зазначене, залишення зустрічної позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає відповідачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків позову.

Керуючись ст.ст. 49, 133, 175,260, 261, 268, 353, 5 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання відповідача про відстрочення сплати судових витрат відмовити.

Зустрічну позовну заяву відповідача у первісному позові ОСОБА_3 до ОСОБА_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог громадська організація «Закарпатська обласна організація захисту прав споживачів», про стягнення збитків, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, про стягнення суми за невиконання договору поставки - залишити без руху, надавши строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що в іншому випадку зустрічна позовна заява вважатиметься неподаною та буде поверто особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Ужгородськогоміськрайонного суду Закарпатської області О.А. Тхір

Повний текст ухвали складено та підписано 21.01.2019