З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
22 січня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді - Орєхова О.І. ,
за участі секретаря - Сокур О.В.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дітей,-
19.11.2018 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дітей, посилаючись на наступні обставини.
11 червня 2005 року між нею, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та відповідачем ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 було укладено шлюб, який був зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області, про що було складено відповідний актовий запис № 377.
Від спільного проживання вони мають двох дітей: сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 та доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4.
Їхня сім»я розпалася, не проживають однією сім'єю шість років. Діти проживають разом з позивачкою та перебувають на її утриманні. Відповідач надає матеріальну допомогу на їх утримання приблизно дві тисячі гривень на рік на двох дітей. Вважає таку матеріальну допомогу недостатньою, а сама не в змозі забезпечити дітей всім необхідним для їх нормального розвитку, прожиття та навчання, а тому вимушена в судовому порядку стягувати аліменти.
Просила суд стягувати з ОСОБА_2 аліменти на її користь на утримання двох неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 та доньки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, в розмірі 1/3 частини з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дітей відповідного віку і до досягнення дітьми повноліття, починаючи з дня подачі позову до суду (а.с. 2-3).
Ухвалою судді від 21 грудня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у зазначеній справі. Розгляд справи у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України вирішено провести в порядку спрощеного позовного провадженням з повідомленням (викликом) сторін (а.с. 14-15).
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явилась, 22.01.2019 року за вх. № 2635 судом було отримано заяву, в якій остання просила справу за її позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів розглядати за її відсутності. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі. У разі неявки в судове засідання відповідача не заперечує проти винесення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що в матеріалах справи свідчить наявне поштове повідомлення, з якого убачається, що 04.01.2019 року судова повістка була вручена особисто ОСОБА_2
Ухвалою суду від 22.01.2019 року постановлено провести заочний розгляд справи у вищезазначеній цивільній справі.
Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Стаття 280 ЦПК України визначає, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Оскільки, належним чином повідомлений відповідач ОСОБА_2 не з'явився в судове засідання, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду, не повідомивши суду про поважність причини неявки та не надав відзив і позивач не заперечує проти такого вирішення справи, а саме заочного, суд вважає за необхідним по даній справі провести заочний розгляд.
Відповідно до ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Інших заяв та клопотань від учасників справи до суду не надано.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивачки ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дітей, підлягають задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин.
В судовому засіданні встановлено, що позивачка ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 перебувають у зареєстрованому шлюбі, який 11 червня 2005 року був зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області, про що було складено відповідний актовий запис № 377, що підтверджується в матеріалах справи копією свідоцтва про шлюб (а.с. 6), але на протязі шести років проживають окремо.
Встановлено, що від шлюбу у подружжя народилося двоє дітей - син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, про що в матеріалах справи свідчить копія свідоцтва про народження, серії НОМЕР_3, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області 08 серпня 2017 року, актовий запис № 1435, де батьками дитини є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с. 8) та донька ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_4, про що в матеріалах справи свідчить копія свідоцтва про народження, серія НОМЕР_4, виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області 12 лютого 2010 року, актовий запис № 337, де батьками дитини є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с. 7).
З наявної у матеріалах справи довідки про місце проживання та склад сім'ї, яка видана ОСОБА_1 16.11.2018 року за вих. № 5920 управлінням адміністративних послуг Білоцерківської міської ради вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано 4 членів сім'ї, з яких: заявник ОСОБА_1, син ОСОБА_3 та донька ОСОБА_4 (а.с. 9).
Згідно до ч. 2 ст. 51 Конституції України закріплений конституційний обов'язок батьків утримувати своїх дітей.
Відповідно до ст. 8 Закону України "Про охорону дитинства", кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.
Статтею 180 Сімейного кодексу України встановлений обов'язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або в твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Відповідно до ч. 1 ст. 182 СК України при визначені розміру аліментів суд враховує: стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення, тощо.
Згідно із ч. 2 ст. 182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Частиною 1 статті 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.
На підставі ч.1 ст. 191 СК України, аліменти на дитину присуджується за рішенням суду від дня пред'явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви.
Згідно ст. 179 СК України, аліменти, одержані на дитину, є власністю того з батьків, на ім'я кого вони виплачуються, і мають використовуватися за цільовим призначенням.
Згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв'язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров'я когось із них.
Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Встановлено, що відповідач ОСОБА_2 не приділяє належної уваги своїм дітям та не в повному обсязі надає матеріальної допомоги.
Отже, враховуючи вищенаведені обставини, матеріальне становище дітей та батька, матеріальне становище платника аліментів, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачки підлягають задоволенню та з відповідача ОСОБА_2 підлягають стягненню аліменти на користь позивачки ОСОБА_1 на утримання неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 та доньки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, в розмірі 1/3 частини від всіх видів заробітку (доходу), але не менш 50 відсотків прожиткового мінімуму на дітей відповідного віку, щомісячно, починаючи з 19 листопада 2018 року і до досягнення ними повноліття.
Згідно п. 3 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.
Згідно із ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Отже, з відповідача ОСОБА_2 підлягає стягненню на користь держави судовий збір у сумі 768,40 гривень (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок).
Згідно до п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання у справах про стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць.
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дітей підлягають задоволенню повністю.
Стягувати з відповідача ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця с. Розаліївка, Білоцерківського району, Київської області, аліменти на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, на утримання двох неповнолітніх дітей: сина сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 та доньки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, в розмірі 1/3 частини від всіх видів заробітку (доходу), але не менш 50 відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з 19 листопада 2018 року і до досягнення дітьми повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, судовий збір на користь держави в сумі 768,40 гривень (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок).
Рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць - підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Позивач: ОСОБА_1 (адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1, РНОКПП - НОМЕР_1 );

Відповідач: ОСОБА_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_3; адреса проживання: АДРЕСА_4, РНОКПП - НОМЕР_2 ).

Повне заочне судове рішення складено 22 січня 2019 року.

Заочне рішення надруковане в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

СуддяО. І. Орєхов