Провадження № 2/761/3213/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

13 березня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

при секретарі - Токач М.С.,

за участі:

представника позивача - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві у порядку загального позовного провадження в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів за неналежне виконання договору підряду, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3, у якому просив стягнути з відповідача на свою користь суму заборгованості у розмірі 55 000 грн., пеню за несвоєчасне виконання зобов'язань у розмірі 751 914,90 грн.

Позовні вимоги мотивує тим, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було укладено Договір підряду для виконання робіт по створенню двох конструкцій (алюмінієвої а метало пластикової). 26 грудня 2017 року за умовами договору відповідач отримав від позивача в якості авансування 70 % від загальної вартості договору, що становить 55 000 грн. Датою монтажу визначено 16 січня 2018 року, однак, роботи, визначені договором, відповідачем не виконані. Згідно розписки ОСОБА_3 від 27 серпня 2018 року, останній зобов'язався повернути ОСОБА_2 отримані ним кошти у розмірі 55 000 грн. до 10 жовтня 2018 року. Разом з тим, боргові зобов'язання ОСОБА_3 не виконані, що стало підставою для звернення позивача із вказаним позовом до суду.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 19 грудня 2018 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 19 лютого 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити, з підстав, що викладені у позові. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце слухання справи повідомлений судом належним чином, відзив на позовну заяву не надав. Судова повістка була не отримана відповідачем, оскільки конверт повернувся на адресу суду з відміткою пошти за закінченням встановленого строку зберігання.

Пунктом 91 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України 05.03.2009 р. N 270 (далі Правила) передбачено, що поштові відправлення, поштові перекази доставляються оператором поштового зв'язку адресатам на поштову адресу або видаються/виплачуються в об'єкті поштового зв'язку.

Пунктом 99 зазначених Правил встановлено, що рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об'єкті поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім'ї за умови пред'явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв'язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками.

У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім'ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

Відповідно до п. 102 Правил рекомендовані поштові відправлення, рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, не вручені адресатам під час доставки вручаються в об'єкті поштового зв'язку.

У разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об'єктом поштового зв'язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження.

Таким чином, відповідачу було повідомлено про необхідність отримання судової повістки в об'єкті поштового зв'язку.

Відповідно до п. 117 Правил поштові відправлення, поштові перекази повертаються об'єктом поштового зв'язку відправнику у разі його письмової заяви, письмової відмови адресата від одержання чи закінчення встановленого строку зберігання.

Відповідач не повідомив об'єкт поштового зв'язку про підстави неможливості явки щодо отримання поштового відправлення (судової повістки).

При цьому, відповідно до п. 3.1.1.3 Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого Наказом Українського державного підприємства поштового зв'язку "УКРПОШТА" від 12.05.2006 р. N 211 причина повернення поштового відправлення відправнику зазначається на довідці форми 20, яка акуратно прикріплюється внизу, ліворуч лицьового боку відправлення письмової кореспонденції.

З огляду на викладене відповідач фактично відмовився від отримання поштового відправлення (судової повістки).

Згідно ч. 9 ст. 130 ЦПК України особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст. 223 ЦПК України).

Суд, керуючись вимогами ст. ст. 223, 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних в справі доказів, ухваливши заочне рішення, оскільки: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти заочного вирішення справи; підстави для відкладення розгляду справи відсутні.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 26 грудня 2017 року ОСОБА_3 отримано від ОСОБА_2 грошову суму у розмірі 55 000 грн., як авансування 70 % для виконання двох конструкції (алюмінієва та металопластикова), що вбачається із Замовлення № 1502 від 18 грудня 2017 року.

Датою монтажа визначено 16 січня 2018 року.

Разом з тим, відповідачем свої обов'язки за Договором підряду не виконано.

Згідно розписки ОСОБА_3 від 27 серпня 2018 року, останній зобов'язався повернути позивачеві раніше отриману суму, у якості авансу, у розмірі 53 500 грн., строком до 10 жовтня 2018 року, по 1500 грн. щодня.

Проте, станом на день розгляд справи, відповідачем зобов'язання не виконання, грошові кошти ОСОБА_2 не повернуті.

У відповідності до ч. 1, 2 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Відповідно до ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання не допускається, якщо інше не встановлено законом чи договором. Статтею 526 ЦК України зобов'язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За своєю суттю розписка про отримання підрядником грошових коштів є документом, який підрядник видає замовнику за договором підряду, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від замовника певної грошової суми або речей. Наявність оригіналу розписки у замовника свідчить про існування зобов'язання.

Таким чином, враховуючи, що відповідачем порушено зобов'язання за договором підряду, а також не повернуто грошові кошти у розмірі 55 000 грн. у відповідності до розписки від 27 серпня 2018 року, відтак відповідач зобов'язаний повернути позивачеві зазначену суму.

Статтею 610 ЦК України, передбачено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів» передбачено, що оскільки Закон не визначає певних меж своєї дії, судам слід мати на увазі, що до відносин, які ним регулюються, належать, зокрема, ті, що виникають із договорів купівлі-продажу, майнового найму (в тому числі найму (оренди) жилого приміщення - в частині відносин між наймачем (орендарем) і наймодавцем (орендодавцем), який одночасно є виконавцем комунальних послуг і послуг по ремонту житлового фонду та інженерного обладнання), побутового прокату, безоплатного користування майном, підряду (в тому числі побутового замовлення чи абонементного обслуговування), доручення, перевезення громадян та їх вантажу, комісії, схову, страхування, із договорів про надання фінансово-кредитних послуг для задоволення власних побутових потреб громадян (у тому числі про надання кредитів, відкриття й ведення рахунків, проведення розрахункових операцій, приймання і зберігання цінних паперів, надання консультаційних послуг). Відносини, щодо захисту прав споживачів можуть виникати також з актів законодавства або з інших угод, які не суперечать Закону.

Відповідно до ч. 5 ст. 28 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством.

Перевіривши наданий позивачем розрахунок, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає також стягненню пеня у розмірі 3 % вартості роботи, що становить 751914,90 грн.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що відповідач свої зобов'язання за договором підряду та розписки не виконав, а отже з останнього на користь позивача підлягає стягненню грошова сума у розмірі 55 000 грн., а також пеня у розмірі 751914,90 грн.

Таким чином позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 8069,15 грн.

Керуючись ст. 10, 11, 57-61, 79, 209, 210, 212-215, 223, 228, 258, 259, 265, 268, 273, 280-282, 354 ЦПК України; ст. ст. 525, 610, 612, 837 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів за неналежне виконання договору підряду - задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 суму заборгованості у розмірі 55 000 грн., пеню за несвоєчасне виконання зобов'язання у розмірі 751 914,90 грн., а всього - 806 914,90 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 в дохід держави судовий збір у розмірі 8069,15 грн.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його отримання.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Реквізити учасників справи:

ОСОБА_2, місце проживання - АДРЕСА_1, іпн - НОМЕР_1,

ОСОБА_3, місце проживання - АДРЕСА_2.

Суддя: