КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач - Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/1937/2019
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 753/382/17

10 січня 2019 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Левенця Б.Б.

- БорисовоїО.В.

при секретарі - Куркіній І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 20 листопада 2018 року про залишення без задоволення зави про забезпечення доказів , постановлену під головуванням судді Коренюк А.М., за заявою ОСОБА_4, ОСОБА_2 про витребування доказів, у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» до ОСОБА_4, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк», третя особа: ОСОБА_4 про визнання поруки припиненою, -

в с т а н о в и в :

10 січня 2017 року Публічне акціонерне товариство «Родовід Банк» звернулося до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, в якому просив стягнути солідарно з ОСОБА_4 та ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» заборгованість за кредитним договором № 77.1/АК-00928.08.2 від 27 травня 2008 року в сумі 4 191,12 доларів США (відсотки), 24 886,74 грн. (плата за обслуговування кредиту), та 141 569,13 грн. (3% річних, інфляційні втрати), яка складається з: 4 191,12 дол. США - сума заборгованості за процентами по кредиту, 24 886,74 грн. - плата за обслуговування кредиту, 69 477,32 грн. - сума трьох відсотків річних від суми простроченого кредиту, 33 194, 37 грн. - сума трьох відсотків річних від суми прострочених процентів, 5 036,93 грн. - сума трьох відсотків річних від плати за обслуговування кредиту, 33 860, 51 грн. - інфляційній втрати від суми простроченої заборгованості за платою по кредиту.

У травні 2017 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк», ОСОБА_4 про визнання поруки припиненою, в якому просила визнати поруку ОСОБА_2, встановлену на підставі договору поруки від 27 травня 2008 року, укладеного з Публічним акціонерним товариством «Родовід Банк», припиненою.

Протокольною ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 25.04.2018 року змінено процесуальний статус відповідача ОСОБА_4 за зустрічним позовом, на третю особу.

20 листопада 2018 року представником ОСОБА_4 та ОСОБА_2 адвокатом ОСОБА_3 подано до суду клопотання про витребування доказів.

На обґрунтування вказаного клопотання, представник відповідачів зазначав, що 22 червня 2018 року він звернувся до позивача Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» із адвокатським запитом № 38/18 з метою збору відомостей про факти, що можуть бути використані як докази в установленому законом порядку, просив надати наступну інформацію: 1. Станом на день направлення цього адвокатського запиту чи належить Акціонерному товариству «Родовід Банк» право вимоги про стягнення заборгованості з ОСОБА_4 та ОСОБА_2 за кредитним договором № 77.1/АК-00928.08.2 від 27 травня 2008 року? 2. Станом на день направлення цього адвокатського запиту чи не відчужено Акціонерним товариством «Родовід Банк» право вимоги про стягнення заборгованості з ОСОБА_4 та ОСОБА_2 за кредитним договором № 77.1/АК-00928.08.2 від 27 травня 2008 року? 3. Надати завірену належним чином копію матеріалів кредитної справи боржника ОСОБА_4 за кредитним договором № 77.1/АК-00928.08.2 від 27 травня 2008 року, поручителем якого є ОСОБА_2.

Посилаючись на те, що станом на 20 листопада 2018 року відповідь на вказаний адвокатський запит не надійшла, та з огляду на неможливість відповідачів та їх представника самостійно отримати та в подальшому надати суду докази в обґрунтування своєї правової позиції по справі, заявник просив суд витребувати у Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» наступну інформацію: Чи належить Акціонерному товариству «Родовід Банк» право вимоги про стягнення заборгованості з ОСОБА_4 та ОСОБА_2 за кредитним договором № 77.1/АК-00928.08.2 від 27 травня 2008 року? Чи не відчужено Акціонерним товариством «Родовід Банк» право вимоги про стягнення заборгованості з ОСОБА_4 та ОСОБА_2 за кредитним договором № 77.1/АК-00928.08.2 від 27 травня 2008 року? Надати завірену належним чином копію матеріалів кредитної справи боржника ОСОБА_4 за кредитним договором № 77.1/АК-00928.08.2 від 27 травня 2008 року, поручителем якого є ОСОБА_2.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20 листопада 2018 року заяву ОСОБА_4, ОСОБА_2 про забезпечення доказів шляхом їх витребування залишено без задоволення.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції представник ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 20 листопада 2018 року та ухвалити нове судове рішення про задоволення клопотання про витребування доказів.

Апеляційну скаргу обґрунтовував тим, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права. Зазначав що, звертаючись до суду із клопотання про витребування доказів, представник ОСОБА_2 посилався на те, що у відповідача ОСОБА_6 наявна інформація щодо того, що Акціонерне товариство «Родовід Банк» відчужило своє право вимоги за спірним кредитним договором іншій особі; в кредитній справі мають міститись вимоги щодо дострокового повернення кредиту. Вказані докази, а також інші документи, що містяться в матеріалах кредитної справи можуть підтвердити позицію відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_2 щодо безпідставності вимог Акціонерного товариства «Родовід Банк» про стягнення заборгованості.

Вказував на те, що докази, які просив витребувати представник ОСОБА_2, безпосередньо стосуються предмету спору, при цьому до клопотання було додано докази на підтвердження неможливості надати відповідні докази самостійно.

Посилався на те що, відмовивши у задоволенні клопотання про витребування доказів, суд фактично позбавив відповідачів можливості доводити обставини, на які вони посилаються. При цьому в оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції, в порушення вимог ст. 260 ЦПК України, не навів жодних мотивів відмови у задоволенні поданого клопотання.

В судовому засіданні ОСОБА_2 та її представник адвокат ОСОБА_3 підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити.

Представник Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» адвокат ОСОБА_7 проти доводів апеляційної скарги заперечувала та просила ухвалу суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., пояснення учасників справи, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Залишаючи без задоволення заяву ОСОБА_4, ОСОБА_2 про забезпечення доказів шляхом їх витребування, суд першої інстанції виходив з того, що заява про забезпечення доказів є необґрунтованою, клопотання подане з пропуском встановленого ч.ч.2,3 ст. 83 ЦПК України строку.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів погодитись не може, оскільки вони зроблені судом з порушенням та неправильним застосування норм процесуального права, з огляду на наступне.

Статтею 12 ЦПК України встановленоно, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно положень ч. ч.1-4 ст.116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов'язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Забезпечення доказів до подання позовної заяви здійснюється судом першої інстанції за місцезнаходженням засобу доказування або за місцем, де повинна бути вчинена відповідна процесуальна дія. Забезпечення доказів після подання позовної заяви здійснюється судом, який розглядає справу.

Згідно вимог п.п. 4, 5 ч.1 ст. 117 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів повинні бути вказані докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні, а також обґрунтування необхідності забезпечення таких доказів. Відповідно до вимог ч.3 ст. 117 ЦПК Ураїни, за подання заяви про забезпечення доказів сплачується судовий збір у розмірі, встановленому законом.

Відповідно до частини першої статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до частин першої-третьої статті 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

При вирішенні вказаних процесуальних питань потрібно розрізняти витребування доказів як спосіб забезпечення доказів, що в майбутньому можуть бути втрачені або їх подання виявиться ускладненим, та витребування доказів як допомогу суду особам, котрі беруть участь у справі, у поданні відповідного доказу, який неможливо отримати самостійно. Ці процесуальні дії відрізняються метою їх вчинення, а також порядком виконання.

Заява про витребування доказів як спосіб їх забезпечення може подаватися до подання позовної заяви, під час попереднього судового засідання, а якщо останнє не проводилося - до початку розгляду справи по суті. А ось клопотання про витребування доказів напідставі ст.84 ЦПК неможливо заявити до подання позовної заяви.

Заява про забезпечення доказів, незалежно від обраного способу забезпечення, розглядається судом протягом 5 днів з дня її надходження до суду за правилами ст.118 ЦПК. Заявник та інші особи, які можуть отримати статус учасників справи, повідомляються про дату, час і місце судового засідання, проте їх неявка не перешкоджає розгляду поданої заяви. Суд за клопотанням заявника може забезпечити докази без повідомлення інших осіб, які можуть отримати статус учасників справи у невідкладних випадках; якщо неможливо встановити, хто стане такими особам; у разі, якщо повідомлення іншої сторони може унеможливити або істотно ускладнити отримання відповідних доказів. Така процедура розгляду сприяє оперативності вирішення питання про забезпечення доказів, а отже, і досягненню мети, на яку спрямована процесуальна дія. Суд встановивши, що заяву про забезпечення доказів подано без додержання вимог цієї статті, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Клопотання про витребування доказів на підставі ч.1 ст.84ЦПК розглядається суддею за правилами ст.83, 84 ЦПК. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. При поданні такого клопотання судовий збір не сплачується. У випадку відмови у задоволенні клопотання про витребування доказів, це не позбавляє особу права подати відповідне клопотання повторно в наступному судовому засіданні.

З матеріалів справи вбачається, що представник ОСОБА_4 та ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_3 20 листопада 2018 року звернувся до суду першої інстанції з клопотанням про витребування доказів в порядку, визначеному ст. 84 ЦПК України.Посилався на те, що у відповідача ОСОБА_6 наявна інформація, що Акціонерне товариство «Родовід Банк» відчужило своє право вимоги за кредитним договором іншій особі; в кредитній справі мають міститись вимоги щодо дострокового повернення кредиту. Вказані докази, а також інші документи, що містяться в матеріалах кредитної справи можуть підтвердити позицію відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_2 щодо безпідставності вимог Акціонерного товариства «Родовід Банк» про стягнення заборгованості. Такі докази безпосередньо стосуються предмету спору. Проте, у відповідачів виникли труднощі у їх отриманні, так як на запит адвоката про надання таких доказів, банк відповіді не надав.

Вирішуючи вказане процесуальне питання по суті, суд першої інстанції не врахував вимог поданого клопотання, ототожнив такі різні процесуальні дії, як забезпечення доказів ( ст.ст. 116-118 ЦПК України) та витребування доказів ( ст.ст.83,8 ЦПК України), не врахував, що ці процесуальні дії спрямовані на досягнення різної мети. Їх ототожнення є хибним. Адже за такої позиції в осіб, які беруть участь у справі, звужується перелік процесуальних інструментів завдяки яким вони можуть доказати свою позицію у справі, що призводить до обмеження їхніх прав у процесі та перешкоджає досягненню завдань цивільного судочинства.

Такі процесуальні порушення та відсутність належного обгрунтування висновків суду свідчать про те, що доводи апеляційної скарги про неправильність висновків суду першої інстанції є обгрунтованими.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 20 листопада 2018 року постановлена з порушенням норм цивільного процесуального законодавства, а тому за правилами ст. 379 ЦПК України підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381 - 382, 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 20 листопада 2018 року задовольнити частково.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 20 листопада 2018 року про залишення без задоволення зави про забезпечення доказів скасувати та передати справу за заявою ОСОБА_4, ОСОБА_2 про витребування доказів у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» до ОСОБА_4 миколи Миколайовича, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк», третя особа: ОСОБА_4 про визнання поруки припиненою для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини постанови, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 11 січня 2019 року.

Головуючий: Судді: