Справа № 308/3722/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2019 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні приватною власністю шляхом надання ключів та вселення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1, звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні приватною власністю шляхом надання ключів та вселення.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі вимоги передбачені ст.175 ЦПК України, а саме: зміст позовної заяви має містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору;7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи;10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Встановлено, що позовна заява не відповідає наступним вимогам, а саме не містить: попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи.

Крім того, відповідно до частини 2 ст.177 ЦПК України позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Зі змісту позовної заяви встановлено, що за твердженням позивача він купив спірну квартиру згідно договору купівлі-продажу від 04.11.2000р., посвідчений нотаріально приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_4, зареєстрованого в реєстрі за № 7-2805. В подальшому між ним та батьком його дружини ОСОБА_5 - ОСОБА_3 було досягнуто домовленості, згідно якої, ОСОБА_1, мав передати у власність ОСОБА_3 квартиру за адресою м.Ужгород, вул.Залізнична, буд.4/22 кв.112, а ОСОБА_1 разом зі своєю дружиною ОСОБА_5 та її донькою повинні були перейти проживати в квартиру ОСОБА_3, що знаходиться за адресою м.Ужгород, вул.Минайська, 15/31. На виконання умов зазначеної домовленості ОСОБА_3 повинен був оформити на позивача 1/3 частину своєї квартири, що знаходиться за адресою м.Ужгород, вул.Минайська, 15/31. А ОСОБА_1, в свою чергу подарував 03.07.2001р. ОСОБА_3 свою квартиру за адресою м.Ужгород, вул.Залізнична, буд.4/22 кв.112 за договором дарування посвідченим, нотаріально приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_4, зареєстрованого в реєстрі за № 7/1650.

Позивач вказує, що у подальшому за його позовною заявою, рішенням Ужгородського міськрайсуду від 21.06.2006р. по цивільній справі № 2п-2688/06 було розірвано договір дарування квартири за адресою м.Ужгород, вул.Залізнична, буд.4/22 кв.112.

Так, позивач додав в додатку до позову копію рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.06.2006 на яке він посилається в тексті позовної заяви. Разом із цим з дослідженого документу, встановлено, що відсутня відмітка про те, що воно набуло законної сили, відомостей про вказане в позовній заяві відсутні.

Крім того, за змістом ст. 391 ЦК України позов про захист права власності подається з метою усунення перешкод у здійсненні власником права користування та розпорядження своїм майном.

Пунктом 34 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» передбачено, що оскільки право власності є абсолютним правом, яке включає право володіння, користування та розпорядження майном, якого ніхто не може бути позбавлений, крім випадків, передбачених законом (стаття 41 Конституції України, статті 316 - 319 ЦК), то власник на підставі статті 391 ЦК не може бути визнаний таким, що втратив право користування своїм майном, зокрема жилим приміщенням або виселений із нього, оскільки це не відповідає характеру спірних правовідносин, й такі вимоги регулюються, зокрема, статтями 71, 72, 109, 110, 116 Житлового кодексу Української РСР (далі - ЖК УРСР).

На підтвердження позовних вимог, до матеріалів позовної заяви додано копію Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно датованого 20.03.2017 року.

Разом із тим, позивачем не долучено до справи Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на день звернення до суду, що позбавляє суд можливості встановити кому саме належить спірне майно на день звернення до суду. Відсутність вищевказаних даних може призвести до того, що будуть порушення права та інтересів інших осіб, які не залучені до справи як учасники по справі.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні приватною власністю шляхом надання ключів та вселення - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_6