Виноградівський районний суд Закарпатської області
______________________________________________________________________
Справа № 299/1088/19
У Х В А Л А

11.04.2019

11.04.2019 м.Виноградів

Суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області Левко Т.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1, заінтересовані особи: КП Виноградівське РБТІ, Реєстраційна служба Виноградівського районного управління юстиції Закарпатської області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу,

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, заінтересовані особи: КП Виноградівське РБТІ, Реєстраційна служба Виноградівського районного управління юстиції Закарпатської області.

Дослідивши зазначену заяву, прихожу до висновку про відмову у відкритті провадження у справі, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Окреме провадження - це одностороннє провадження, в якому відсутній спір про право.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану. При цьому, в порядку окремого провадження може вирішуватися питання про факт, але не спір про цивільне право.

Згідно ч. ч. 2, 4 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Згідно п. 17 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 року, суди повинні мати на увазі, що факт володіння громадянином жилим будинком на праві власності встановлюється судом, якщо у заявника був правовстановлюючий документ на цей будинок, але його втрачено і немає можливості підтвердити наявність права власності не в судовому порядку. В таких справах заявник має подати докази про відсутність можливості одержання чи відновлення відповідного документу про право власності та про те, що на підставі цього документа жилий будинок належав йому на праві власності. Заяви про встановлення факту володіння будинком на праві власності не підлягають розгляду в порядку окремого провадження, якщо будівництво не було закінчено і будинок не був прийнятий в експлуатацію або його було збудовано самовільно (ст.105 ЦК) чи зареєстровано за іншою особою.

Як вбачається зі змісту заяви, заявник фактично оспорює право спільної сумісної власності. В той же час, власне захист права власності здійснюється згідно глави 29 ЦК України шляхом: витребування майна із чужого незаконного володіння або від добросовісного набувача; усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном; визнання права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує його право власності.

З огляду на вказане, зважаючи на те, що із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, у відкритті окремого провадження слід відмовити.

Керуючись ч.4 ст. 315 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи: КП Виноградівське РБТІ, Реєстраційна служба Виноградівського районного управління юстиції Закарпатської області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу.

ОСОБА_1 розяснити її право на звернення до суду в порядку позовного провадження з відповідним позовом.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_2