Справа № 754/261/18
У Х В А Л А

"02" квітня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Кравченко А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 16 серпня 2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування завданої внаслідок ДТП шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

16 серпня 2018 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено заочне рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування завданої внаслідок ДТП шкоди, яким вказаний позов було задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 277 752 гривні 22 копійки шкоди, завданої внаслідок ДТП; стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 2 000 гривень 00 копійок моральної шкоди, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 640 гривень 00 копійок судового збору, в решті позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, 19 грудня 2018 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд зазначеного заочного рішення, в якій остання просить суд: визнати причини пропуску ОСОБА_1 строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 16 серпня 2018 року у справі № 754/261/18 поважними та поновити пропущений строк; скасувати заочне рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 16 серпня 2018 року у справі № 754/261/18 і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Заява обґрунтована тим, що визначена страховиком сума збитку повністю покрита (погашена) страховою сумою. Розраховану страховиком суму збитку, позивач не оскаржував, доказом якого є договір про врегулювання страхового випадку НОМЕР_1 від 25 жовтня 2017 року, укладений між позивачем та страховиком. 25 жовтня 2017 року розмір страхового відшкодування зазначеним ДТП було узгоджено між страховиком та позивачем на підставі договору про врегулювання. Відповідно до страхового акта на підставі висновків спеціалістів затверджено розрахунок матеріального збитку, спричиненого позивачу - у розмірі 86 734,83 гривень, що повністю було покрито (сплачено) сумою страхового відшкодування, виплачено позивачу. Про наявність спірного рішення відповідач дізналася, коли приватним виконавцем було накладено арешт на її картковий рахунок в банку для виконання спірного рішення. 05 грудня 2018 року відповідач в канцелярії суду отримала повний текст спірного рішення. Зі спірним рішенням відповідач категорично не погоджується, вважаючи його незаконним. Хибні висновки суду спричинені умисними діями позивач шляхом приховування відомостей про той факт, що визначена страховик сума матеріального збитку повністю покрита (погашена) за рахунок страхової виплати, чим введено суд в оману. Вважає, що наявний в матеріалах справи звіт про експертну оцінку, є іншим звітом, ніж той, що був замовлений страховиком. Крім того, всі поштові відправлення Дніпровського районного суду м. Києва по справі відповідачем не отримані, та повернуті на адресу суду за закінченням терміну зберігання, оскільки в період з часу весна-літо 2018 року відповідач проживала разом зі своєю хворою матір'ю за адресою: АДРЕСА_2. Під'їзд будинку АДРЕСА_1 проживає відповідач, не охороняється, часто вхідні двері відкриті, поштові скриньки зламані. Враховуючи, що завдану позивачу матеріальну шкоду було відшкодовано за рахунок страхового відшкодування, відповідач вважала пригоду із ДТП вичерпаною, тому не очікувала надходження на її адресу вимог зі сторони позивача.

В судовому засіданні представник заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 підтримав заявлені ОСОБА_1 вимоги про перегляд заочного рішення, та додатково зазначив, що за рахунок страхового відшкодування було повністю відшкодовано всю шкоду. Відповідач не отримував ні позову ні повісток. Повернення конвертів до суду за закінченням терміну зберігання не є належним повідомленням відповідача. При винесенні заочного рішення судом не було враховано факт повного відшкодування шкоди потерпілому. Залишок страхового відшкодування визначений страховою компанією, розмір збитку був погоджений позивачем та сплачений йому страховою компанією.

Інші учасники справи в судове засідання не з'явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Суд, вислухавши пояснення представника заявника, оцінивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 16 серпня 2018 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування завданої внаслідок ДТП шкоди було задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 277 752 гривні 22 копійки шкоди, завданої внаслідок ДТП; стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 2 000 гривень 00 копійок моральної шкоди, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 640 гривень 00 копійок судового збору, в решті позовних вимог відмовлено.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою суду від 01 березня 2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування завданої внаслідок ДТП шкоди було відкрито провадження у справі та призначено справу на 29 березня 2018 року на 16:00 години.

29 березня 2018 року справа була знята з розгляду у зв'язку з перебуванням судді Яровенко Н.О. в колегії з розгляду кримінального провадження (справи) до 14 травня 2018 року.

14 травня 2018 року розгляд вказаної справи було відкладено на 14 червня 2018 року на 15:30 годин у зв'язку з неявкою відповідача.

14 червня 2018 року справа була знята з розгляду у зв'язку з перебуванням судді Яровенко Н.О. у відрядженні до 04 липня 2018 року на 15:00 годину.

04 липня 2018 року розгляд вказаної справи було відкладено на 27 липня 2018 року на 12 :30 годин у зв'язку з неявкою відповідача.

27 липня 2018 року розгляд вказаної справи було відкладено на 16 серпня 2018 року на 12 :30 годин у зв'язку з неявкою сторін.

При цьому, всі ухвали суду та виклики в судові засіданні, в тому числі і заочне рішення суду від 16 серпня 2018 року, були направлені відповідачу за адресою зареєстрованого місця проживання (АДРЕСА_1).

Відповідно до ч. ч. 1-8 ст. 128 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов'язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов'язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: 1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є:1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Як вбачається з матеріалів справи, направлений за цією ж адресою виклик Макарівського районного суду Київської області про розгляд справи № 370/1496/17 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП за цією ж адресою ОСОБА_1 отримала, про що свідчить її явка в судове засідання на 11 вересня 2017 року.

Судові повідомлення та копія заочного рішення від 16 серпня 2018 року Дніпровського районного суду м. Києва не були вручені відповідачу ОСОБА_1, а конверти з відправленням повернулися до суду із відміткою поштового відділення «за закінченням встановленого терміну зберігання».

З огляду на вищевикладене вбачається, що судом здійснювалися виклики відповідача, а також направлялося заочне рішення суду у відповідності до вимог цивільного процесуального законодавства України.

Відповідно до ч.1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

За змістом ст. 78 Цивільного процесуального кодексу України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування .

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 80 Цивільного процесуального кодексу України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Як вбачається зі змісту заочного рішення Дніпровського районного суду від 16 серпня 2018 року, зокрема, було встановлено, що 23 жовтня 2017 року СК «Провідна» виплатила ОСОБА_2 86 734,83 грн. страхову виплати по події, за договором страхування № АК/4645299/1002/16.

Докази, на які посилається ОСОБА_1 у своїй заяві про перегляд заочного рішення були предметом дослідження під час розгляду справи судом, що відображено безпосередньо в рішенні суду.

Відповідач не подав нових доказів, на підставі яких суд встанови би наявність або відсутність обставин (фатів), та які мають істотне значення для правильного вирішення справи, та які б були підставою для скасування заочного рішення, а послався на ті докази, які фактично були предметом дослідження під час розгляду справи.

За таких обставин, враховуючи наведені заявником обставини щодо скасування заочного рішення, суд приходить до висновку, що відповідачем та його представником не надано підтвердження поважності неявки відповідача в судове засідання та не надано підтвердження того, що докази на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи, у зв'язку з чим заява відповідача про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 228, 260 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 16 серпня 2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування завданої внаслідок ДТП шкоди - залишити без задоволення.

Роз'яснити заявнику, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Повний текс ухвали складено 05 квітня 2019 року.

Суддя: