Справа № 362/6030/18
Провадження № 2/362/829/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 січня 2019 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Марчука О.Л.,

при секретарі Лущик Т.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у місті Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із позовом, в якому просить розірвати шлюб між ним і відповідачкою.

В обґрунтування своїх вимог зазначив, що він із відповідачкою перебувають в зареєстрованому шлюбі.

Зазначив, що вони мають різні погляди на життя і сімю, що призводить до постійних сварок. Також, зазначив, що вони спільно не проживають і не ведуть спільного господарства.

Сторони в судове засідання не прибули, надали суду заяви у яких просили розглянути справу у їх відсутності; при цьому відповідач не заперечила щодо задоволення позову.

Дослідивши письмові докази по справі в повному обсязі, суд приходить до наступних висновків.

02 вересня 2000 року між сторонами укладено шлюб, який зареєстровано у відділі реєстрації актів громадянського стану Бориспільського міськвиконкому Київської області, актовий запис за № 192, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії І-ОК № 206080 від 16 жовтня 2016 року.

Сторони є батьками дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується Свідоцтвом про народження серії І-БК № 043098 від 25 грудня 2001 року (а.с. 8).

Позивач бажає розірвати шлюб, а відповідач проти цього не заперечує.

Клопотань про надання строку для примирення не заявлено.

Норми частин 3 і 4 статті 56 Сімейного кодексу України (далі по тексту СК України) передбачають, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини другої статті 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Оскільки із змісту позовної заяви встановлено, що шлюб між сторонами має формальний характер та сторони бажають його розірвати, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам, що має істотне значення.

Норми статті 206 ЦПК України передбачають, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві; у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову; якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно із частиною третьою статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Обставин, які б свідчили, що визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, судом не встановлено.

Таким чином, позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Оскільки позивача звільнено від сплати судових витрат, на підставі частини шостої статті 141 ЦПК України, судові витрати слід компенсувати за рахунок держави.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 21, 24, 56, 105, 110 112 СК України, ст. ст. 1 13, 19, 23, 27, 34, 76 83, 89, 95, 133, 141, 197, 198, 200, 206, 258, 259, 263 265, 273 ЦПК України,

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 і ОСОБА_2, який зареєстровано 02 вересня 2000 року у відділі реєстрації актів громадянського стану Бориспільського міськвиконкому Київської області, актовий запис за № 192 розірвати.

Судові витрати компенсувати за рахунок держави.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки, безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Головуючий