№ 207/4008/18
№ 2/207/532/19
17 січня 2019 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Подобєд О.К.
при секретарі Онищенко Н.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кам'янське цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що їй на підставі договору дарування від 11.12.1980 року, посвідченого нотаріусом 2-ї Дніпродзержинської державної нотаріальної контори, в реєстрі №3748, який зареєстрований БТІ та записаний в реєстрову книгу №5 за реєстровим номером 640, на праві приватної власності належить будинок АДРЕСА_1 Відповідачка у вищевказаному будинку не мешкає з 2012 року, комунальні послуги не сплачує. Таким чином, порушує право позивача, як власника житлового приміщення та позбавляє можливості в повній мірі реалізувати своє право власності.
Позивачка в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, пояснила, що відповідачка є її рідною дочкою, яка з 2012 року проживає за межами України. Вона з чоловіком є людьми похилого віку, мають незадовільний стан здоров'я, потребують додаткових витрат на лікування. У зв'язку з тим, що в будинку зареєстрована дочка, не може отримати субсідію на комунальні послуги.
Відповідачка в судове засідання не з'явилась, про час та дату розгляду справи була повідомлена належним чином, про поважні причини неявки суду не повідомила.
Свідки ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_1 підтвердили вищезазначені обставини.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи наявність у справі достатніх матеріалів про права та обов'язки сторін та те, що позивач проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1 ст. 280 та відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що пред'явлені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав:
У судовому засіданні встановлено, що позивачка на підставі договору дарування від 11.12.1980 року посвідченого нотаріусом 2-ї Дніпродзержинської державної нотаріальної контори, в реєстрі №3748, зареєстрований БТІ та записаний в реєстрову книгу №5 за реєстровим номером 640 набула право власності на будинок АДРЕСА_1
Відповідно до довідки №468 від 13.09.2018 року, виданої головою квартального комітету №4 Якименко А.В. у будинку окрім позивачки, зареєстрована її донька - ОСОБА_2.
Відповідно до акту про не проживання від 03.10.2018 року, виданого головою квартального комітету №4 Якименко А.В. відповідачка - ОСОБА_2 не проживає у будинку з 2012 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 319, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до статті 383 Цивільного кодексу України (далі ЦК) власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб.
Згідно зі статтею 391 ЦК власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування і розпорядження цим майном.
У відповідності зі статтею 156 Житлового кодексу України члени сім'ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
За правилами, встановленими частиною другою статті 405 ЦК, член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі його відсутності без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Судом встановлено, що відповідачка не мешкає у будинку з 2012 року, що належить позивачці на праві власності, не сплачує за комунальні послуги, отже згідно з приведеною нормою втратила право користування житлом за місцем реєстрації. При цьому домовленості між сторонами з приводу строку відсутності відповідачки не існує.
Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 3-13, 76-89, 141, 223, 235, 258- 259, 263-265, 268, 280-283 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 317, 319, 391 Цивільного кодексу України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, такою, що втратила право користування житловим приміщенням - житловим будинком, що розташований за адресою: АДРЕСА_1,що є підставою для зняття її з реєстрації за адресою.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя О.К. Подобєд