справа № 361/5804/17
провадження № 2-ві/361/1/19
УХВАЛА

18 січня 2019 р. м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі головуючого судді Петришин Н.М., розглянувши в порядку письмового провадженням заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід судді Селезньової Тетяни Віталіївни у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна,-

в с т а н о в и в:

У провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області (головуючий - суддя Селезньова Т.В.) перебуває вищевказана цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна.

18 грудня 2018 року до суду надійшла письмова заява представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід судді. В обґрунтування доводів заяви зазначається, що у заявника виникають сумніви щодо неупередженості судді і в прийнятті суддею сторони позивача, і підставою таких сумнівів є процесуальні дії головуючого при розгляді даної справи. Зокрема, суддя відкрила провадження у даній справі без належної сплати судового збору за подання позову. Суд, не дивлячись на те, що представник відповідача ОСОБА_2 неодноразово на цьому наголошував у судових засіданнях та у письмовому відзиві, не звертаючи на це уваги, продовжив розгляд справи. Також, суддя сприяє позивачу у поданні клопотання про витребування доказів та задовольнив таке клопотання. З метою недопущення проведення експертизи, яка була призначена за клопотанням сторони відповідача, суддя не вжив заходів повідомлення відповідача про клопотання експерта щодо подання додаткових документів і оплатити експертизи. Також, у судовому засіданні 17.12.2018 р. суддя відмовив у клопотанні відповідача про витребування додаткових доказів. За таких обставин, у представника відповідача виникли сумніви щодо неупередженості та об'єктивності судді.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 січня 2019 року зупинено провадження у справі № 361/5804/17 до вирішення питання про відвід судді, передано справу у відповідності до Цивільного процесуального кодексу України для вирішення питання про відвід судді.

За приписами статті 36 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Відповідно до частин сьомої, восьмої та одинадцятої статті 40 ЦПК України Питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Вивчивши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід судді Селезньової Т.В. у справі № 361/5804/17 приходжу до наступного.

Перелік підстав для відводу (самовідводу) судді передбачено ст. 36 ЦПК України.

Визначаючись щодо наявності таких підстав, суд враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини безсторонність судді має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб'єктивного та об'єктивного критеріїв. За суб'єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв він упередженість або безсторонність у даній справі в контексті вчинення юридично значимих дій для ухвалення необ'єктивного рішення.

Аналіз практики розгляду справ ЄСПЛ свідчить, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв'язку з розглядом даної чи іншої справи, обставин, пов'язаних з прийняттям суддями рішень по цій чи інших справах, у т.ч. подібних.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Фей проти Австрії» суд вказав, що неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів у тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об'єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

Вивчивши доводи заяви сторони відповідача про відвід судді, суд приходить до висновку про наявність у ньому лише припущень щодо упередженості суду, суб'єктивних, емоційних вражень та особистого ставлення до головуючого у справі.

Будь-яких доказів, які б підтверджували наявність обставин, що викликають сумнів у неупередженості чи необ'єктивності судді Селезньової Т.В. при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

Також, суд звертає увагу, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу. У разі незгоди з процесуальним рішенням судді норми ЦПК України передбачають відповідні дії учасників судового розгляду, а саме оскарження процесуальних рішень суду шляхом подання апеляційних та касаційних скарг.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 40, 260, 261 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід судді Селезньової Тетяни Віталіївни у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна - відмовити.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Н.М.Петришин