Справа № 502/298/18
УХВАЛА

16 січня 2019 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Манжос Н. В.,

за участю секретаря судового засідання Припас А. О.,

розглянувши заяву третьої особи ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Кілійського районного суду Одеської області по справі № 502/298/18 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики та позовом третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

14.01.2019 року до Кілійського районного суду Одеської області надійшла заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 про відвід судді Масленикова Олександра Акимовича по справі № 502/298/18 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики та позовною заявою третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним. В обґрунтування поданої заяви зазначено, що після надходження первісного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_3, суд був зобовязаний залучити його як третю особу, оскільки кошти, позичені відповідачем, були використані на купівлю квартири під час перебування третьої особи з ним у шлюбі, і оскільки цього зроблено не було, він був змушений повідомити суд про те, що триває процес розлучення і поділу спільного майна, випадково дізнавшись із реєстру судових рішень про справу щодо стягнення боргу, однак суд проігнорував його заяву.

Також вказує, що після того, як він звернувся з позовною заявою про визнання його третьою особою із самостійними вимогами у даній справі, він дізнався що його заяву прийнято до спільного розгляду лише у телефонному режимі, а відповідну ухвалу суду він не отримував, як і первісного позову та додатків до нього, що стало підставою для заявлення ним клопотання про відкладення підготовчого судового засідання для ознайомлення з матеріалами справи і лише після ознайомлення з матеріалами справи, він подав клопотання про витребування паспортних даних позивача та реєстраційного номеру облікової картки платника податків і ухвала про задоволення відповідного клопотання була винесена поза судовим засіданням, що є порушенням положень ЦПК Україниє

Після того, як третя особа із самостійними вимогами подала клопотання про витребування доказів та виклик свідків, суд розглянув вказане клопотання у його відсутність та відмовив у його задоволенні, зазначивши в ухвалі, що вона оскарженню не підлягає, проте відповідна апеляційна скарга третьої особи прийнята судом апеляційної інстанції до розгляду, який призначено на 31.01.2019 року, тобто фактично визнано факт порушення судом першої інстанції норм діючого ЦПК України.

З огляду на вищенаведене, за сукупністю вищенаведених фактів, третя особа вважає, що такі дії суду вже призвели до необєктивності винесення ухвал та упередженості головуючого судді у справи щодо третьої особи, у звязку з чим головуючому судді по справі заявлено відвід.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Ухвалою Кілійського районного суду Одеської області від 15.01.2019 року під головуванням судді Масленикова О. А., визнано вказану заяву необґрунтованою та передано заяву для розгляду вказаного питання іншим суддею.

Відповідно до ч. ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.01.2019 року, заяву ОСОБА_1 про відвід головуючої судді Масленикова О. А., було переданого для розгляду судді Манжос Н. В.

Суд дослідивши матеріали заяви про відвід судді Масленикова О. А., вважає, що в задоволенні заяви слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Як вбачається із заяви ОСОБА_1, підставою для відводу судді Масленикова О. А., на його думку є необєктивність винесення ухвал та упередженості головуючого судді у справи щодо третьої особи.

Відповідно до п. 3, п. 5 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, або якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або обєктивності судді.

Згідно з частиною 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Вирішуючи питання про відвід, суд виходить не лише з вимог ЦПК України, а й враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, у справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02) від 09.11.2006 року Європейський суд з прав людини зазначає в п. 49 Рішення, відповідно до установленої практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Європейської конвенції з прав людини, повинна визначатися за субєктивним та обєктивним критеріями. Відповідно до субєктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до обєктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

У пункті 50 вказаного Рішення ЄСПЛ також зазначається стосовно субєктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово постановляв, що «особиста неупередженість судді повинна вважатись присутньою доти, доки не доведено протилежного».

Аналіз заяви третьої особи ОСОБА_1 про відвід судді Кілійського районного суду Одеської області Масленикова О. А., підтверджує, що зі змісту заяви про відвід вбачається незгода з процесуальними рішеннями суду та припущення щодо подальшого вирішення справи не на користь третьої особи, і не свідчить про існування об'єктивно обґрунтованих обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності головуючого судді.

Враховуючи вищевказане, суд вважає заяву про відвід необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 258 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді по справі № 502/298/18 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики та позовом третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кілійського районного суду ОСОБА_5