Справа № 500/308/16-ц
Провадження № 2-во/500/17/19
УХВАЛА

18 січня 2019 року Ізмаїльським міськрайонним судом Одеської області в складі:

головуючого судді Грубіян Л.І.,

при секретарі Івановій Л.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ізмаїл заяву ОСОБА_1 про виправлення описки,-

ВСТАНОВИВ :

Заявник звернувся до суду із заявою про виправлення описки у рішенні суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

16.02.2016 року Ізмаїльським міськрайонним судом Одеської області по справі №500/308/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, було винесено рішення.

Рішення не було оскаржено, набрало чинності 26.02.2016 року.

23.04.2018 року відповідач ОСОБА_1 на підставі заяви, отримала копію рішення.

26.12.2018 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про виправлення описки у рішенні суду, а саме: просить суд внести виправлення у резолютивну частину рішення Ізмаїльського міськрайонного суду від 16.02.2016 року, вказавши, що прізвище ОСОБА_1 після розірвання шлюбу залишається «Аржинт».

Відповідно до ст. 269 ЦПК, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Розгляд питання про виправлення описки вирішується без повідомлення сторін, відтак на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Після розірвання шлюбу особа має право на вибір прізвища після розірвання шлюбу.

Згідно зі ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

При розгляді питання про розірвання шлюбу в порядку позовного провадження суд приймає рішення, в резолютивній частині якого зазначає висновок по суті заявлених позивачем вимог (ст.215 зазначеного Кодексу).

Таким чином, належне вирішення судом питання про прізвище, яке бажає мати той з подружжя, який змінював його під час державної реєстрації шлюбу, залежить від зазначення відповідних вимог у поданих до суду заяві або позові.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16.11.2016 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Суд дослідивши письмові матеріали справи, заяву відповідача по справі, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки в рішенні суду від 16.02.2016 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, оскільки ані в позовній заяві, ані в заяві відповідача про розгляд справи у її відсутності, яку відповідачем надано на адресу суду, ні позивачем ні відповідачем не ставилося питання щодо зміни або залишення прізвища відповідачу.

Суд, дослідивши заяву про виправлення описки та рішення суду від 16.02.2016 року, не знаходить підстав для виправлення описки в рішенні суду, оскільки зазначене заявником не є опискою.

На підставі викладеного, керуючись ст. 269 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_3