Справа № 539/448/19
Провадження № 2/539/411/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.04.2019 м. Лубни

Лубенський міськрайонний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - Алтухової О.С.,

за участю секретаря - Гусак А.О.,

заявника - ОСОБА_1,

представника заявника - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Лубенського міськрайонного суду у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Хорошківської сільської ради Лубенського району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подачі заяви про вступ у спадщину, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 04 лютого 2019 року звернувся в суд з позовною заявою про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подачі заяви про вступ у спадщину, якій просив: встановити факт родинних відносин між ним та померлою ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_3, а саме, те що ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року в селі Вишняки Хорольського району Полтавської області, Україна є його рідною тіткою та рідною сестрою його матері ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 року. Визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року в селі Вишняки Хорольського району Полтавської області, Україна, на три місяці після набрання рішенням суду законної сили.

Позовні вимоги мотивував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_5 року померла його тітка ОСОБА_3, яка була рідною сестрою його матері ОСОБА_4, яка померла у 2008 році у селі Ломаки Лубенського району.

Все своє життя його мати та тітка проживали у АДРЕСА_1 . У померлої тітки ОСОБА_3 не було чоловіка та своїх дітей і сім'я сестри була для неї найближчими родичами, постійно спілкувалися протягом життя, підтримували родинні відносини. Вона була повністю під опікою сім'ї сестри. Так сталося, що його мати померла першою у 2008 році, після того ОСОБА_3 стала проживати одна. Він також постійно проживав у АДРЕСА_1, та підтримував з тіткою родинні відносини, допомагав по господарству, але на її утриманні, крім тітки, був хворий батько, а своєї сім'ї , дружини та дітей він також не має, тому не мав змоги забрати тітку до себе, щоб доглянути, вимушений був помістити її до Вишняківського будинку-інтернату, де вона перебувала зовсім мало з 06.03.2015 року по ІНФОРМАЦІЯ_5 року (по день смерті). Коли тітка померла, він здійснив її поховання у рідному селі Ломаки, а зараз здійснює догляд за її могилою та вшановує її пам'ять.

Однак, документи, які б підтвердили факт його родинних відносин з померлою ОСОБА_3 не збереглися.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки з цільовим призначенням: для ведення товарного с/г виробництва, що знаходиться на території Хорошківської с/ради Лубенського району Полтавської області площею 4.17 га. кадастровий номер НОМЕР_2 (Державний акт на право власності на земельну ділянку НОМЕР_6), який за життя ОСОБА_3 втратила.

При зверненні до Хорольської державоної нотаріальної контори, отримав постанову від 11.12.2018 року про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, та рекомендовано звернутися до суду для підтвердження факту родинних відносин із спадкодавцем ОСОБА_3, та визначення додаткового строку звернення для подачі заяви про прийняття спадщини.

Строк звернення з заявою до нотаріуса пропустив з поважної причини оскільки не знав, що тітка мала право на земельну частку (пай), який знаходиться у Лубенському районі, і оскільки, у неї не було іншого спадкового майна (будинок, у якому вона проживала, став непридатним для проживання) подати вчасно заяву про прийняття спадщини не міг. Мови, про те чи мала тітка право на земельну частку (пай) ніколи не було. Тітка була не грамотною, та через похилий вік втратила правовстановлюючий документ на землю.Про існування земельної частки (паю) він дізнався із дзвінка представника фермерського господарства, що являється орендарем земельної ділянки (як не витребуваної земельної ділянки), що належала померлій ОСОБА_3

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 заявлені вимоги підтримали, просили їх задовольнити. Представник позивача додатково зазначила, що однією з причин поважності пропуску строку для подання заяви було відрядження позивача у Сумську область.

Відповідач територіальна громада в особі Хорошківської сільської ради Лубенського району Полтавської області, явку свого представника в судове засідання не забезпечила. Надали суду листа в якому позовні вимоги позивача ОСОБА_1 підтримують, просять їх задовольнити.

Свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 допитані в судовому засіданні, пояснили, що добре знають позивача, бо проживають в одному селі. Їм відомо, що у матері позивача ОСОБА_4 була рідна сестра ОСОБА_3, яка заявнику доводилась рідною тіткою. У тітки не було власної родини, її догляд та поховання здійснював племінник ОСОБА_1

Вислухавши позивача, представника позивача, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 року в с.Хорошки, Лубенського району Полтавської області. Його батьками були ОСОБА_8 та ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про народження від 18 грудня 1967 року.

Відповідно до свідоцтва про одруження серія НОМЕР_3 від 19 червня 1957 року Степанова Ф.О. уклала шлюб 19.06.1957 року з ОСОБА_8, а відповідно до свідоцтва про смерть серія НОМЕР_4 ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 року.

Відповідно до свідоцтва про смерть серія НОМЕР_5 виданого 16 березня 2015 року, ІНФОРМАЦІЯ_5 року померла ОСОБА_3.

Відповідно до довідки № 1579 виданої 30 листопада 2018 року виконавчим комітетом Вишняківської сільської ради Хорольського району Полтавської області ОСОБА_3, 1927 року народження, дійсно проживала і була зареєстрована по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 року за адресою АДРЕСА_2. На день смерті разом з покійною ніхто не проживав і не був зареєстрований.

Відповідно до довідки № 01-1041 від 30.11.2018 року виданої Вишняківським будинком-інтернатом, гр. ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, дійсно проживала в Вишняківському будинку-інтернаті на постійному проживанні та державному утриманні з 06 березня 2015 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 року.

Відповідно до довідки № 02-26/80 від 31.01.2019 року спадщина, що залишилася після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року у с.Вишняки Хорольського району Полтавської області, відумерлою не визнавалась, розшук спадкоємців не проводився.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, яка складається з земельної ділянки з цільовим призначенням для ведення товарного с/г виробництва, що знаходиться на території Хорошківської сільської ради Лубенського району Полтавської області площею 4, 17 га., кадастровий номер НОМЕР_2, що належала померлій на підставі Державного акту на право приватної власності на землю НОМЕР_6, виданого на підставі розпорядження голови Лубенської РДА від 11.04.2003 № 179.

Листом завідувача Хорольської державної нотаріальної контори від 11.12.2018 року № 2007/-1-16 ОСОБА_1 роз'яснено про неможливість оформлення спадщини на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_3 в зв'язку з відсутністю відповідних документів, що підтверджують факт родинних відносин та пропуском строку подачі заяви. У листі зазначено, що спадкова справа до майна ОСОБА_3, дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 року, останнім місцем проживання та реєстрації якої було: АДРЕСА_2 не відкривалась.

Як убачається з листа № 04-13/1226 від 02.01.2019 року, у книгах реєстрації актових записів громадянського стану про народження сіл Ломаки, Хорошки (нині Лубенського району, Полтавської області) за 1927 рік, які надійшли на зберігання до Державного архіву Полтавської області, актового запису про народження гр. ОСОБА_3 немає. Книги реєстрації актових записів громадянського стану про народження по Снітинській сільській раді (нині Лубенського району Полтавської області) за 1927 рік у державному архіві відсутні. Значна кількість документів довоєнного часу втрачена в період тимчасової окупації Полтавщини (141-1943р.р.) нацистськими загарбниками.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають справи про встановлення фактів родинних відносин між фізичними особами при неможливості відновлення втрачених документів.

Пункт 2 ч. 2 постанови № 7 пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачає, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем. Аналогічна позиція викладена в п.9 узагальнення судової практики ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013р.

У зв'язку з тим, що нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту родинних відносин.

З огляду на вищевикладене, враховуючи покази свідків та письмові докази, суд вважає, що в судовому засіданні знайшов підтвердження факт родинних відносин між заявником ОСОБА_1 та померлою ОСОБА_3, яка була рідною сестрою його матері ОСОБА_4

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови

від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз'яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Так, ОСОБА_1 в обґрунтування поважності причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини посилався на необізнаність про наявність спадкового майна, а також на перебування у тривалому відрядженні.

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позивач не надав належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність об'єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку про прийняття спадщини, а необізнаність про наявність спадкового майна не може розцінюватися як об'єктивна обставина, яка утруднювала здійснення ним цих дій.

Суд також відхиляє доводи позивача про поважність пропуску строку з огляду на відрядження в іншу місцевість. Так, позивачем надано цивільно-правовий договір № 1 від 05.07.2015 року, відповідно до якого ОСОБА_1 зобов'язався надавати послуги з перевезення с/г продукції за маршрутами Сумська обл.-Чернігівська обл. в період з 05.07.2015 р. по 31.10.2015 р.

Суд вважає, що надання позивачем послуг з перевезення в сусідніх областях України на протязі двох місяців за весь шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини, не позбавляв можливості подати таку заяву у проміжок часу, коли він не перебував в Сумській або Чернігівській області або подати її за допомогою поштового зв'язку, як це передбачено п.2.1 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.

Крім того, з дня закінчення строку прийняття спадщини (11 вересня 2015 року) і до дня звернення позивача із цим позовом (лютий 2019 року) минуло більше трьох років, однак будь-яких доказів про те, що позивач вживав заходів до прийняття спадщини у вказаний період не надано.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позивач не довів наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, а тому позов в цій частині задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 13, 81, 259, 263-265, 268, 293, 315 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Хорошківської сільської ради Лубенського району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подачі заяви про вступ у спадщину- задовольнити частково.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та померлою ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_3, а саме, те що ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року в селі Вишняки Хорольського району Полтавської області, Україна, є рідною тіткою ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, та рідною сестрою його матері ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 року.

Віншій частині позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, безпосередньо до Полтавського апеляційного суду або через Лубенський міськрайонний суд Полтавської області.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст.265 ЦПК України:

-позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4 року народження, РНОКПП - НОМЕР_1, адреса проживання/реєстрації: АДРЕСА_1

-відповідач територіальна громада в особі Хорошківської сільської ради Лубенського району Полтавської області, адреса місця знаходження: Полтавська область, Лубенський район,с.Хорошки, вул. Леніна, буд. 21.

Повне судове рішення складено та підписано 11 квітня 2019 року.

Суддя О.С. Алтухова