КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер № 754/2961/17 Головуючий у першій інстанції Панченко О.М. Апеляційне провадження № 22-ц/824/6904/2019
У Х В А Л А

4 квітня 2019 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача ШаховоїО.В., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_3, подану її представником ОСОБА_4 на заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 02 листопада 2017 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_5, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 02 листопада 2017 року позов ПАТ «УкрСиббанк» задоволено, стягнуто солідарно з ОСОБА_5 та ОСОБА_3 на користь ПАТ «УкрСиббанк» заборгованість за кредитним договором в розмірі 916 435,57 грн. з яких: 777 808,59 грн. - кредитна заборгованість, в тому числі прострочена заборгованість з травня 2016 року - 2 009,09 грн.; заборгованість по процентам - 124 724,30 грн., пеня за прострочення сплати кредиту - 210,69 грн.; пеня за прострочення сплати процентів - 13 691,99 грн. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Не погодившись з вказаним заочним рішенням, представником ОСОБА_3 - ОСОБА_4 подано апеляційну скаргу разом з клопотанням про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по суті.

Перевіривши матеріали справи та доводи викладені в заяві, вбачається відсутність належних правових підстав для відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати. Відповідно до роз'яснень, що містяться в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно п. 1. ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

З поданого представником відповідача клопотання вбачається, що не наведено достатніх підстав для відстрочення сплати судового збору, передбачених ст. 136 ЦПК України, а також не надано жодних доказів на підтвердження майнового стану ОСОБА_3, які б давали можливість дійти висновку, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи те, що представником відповідача не надано жодного доказу на підтвердження підстав для відстрочення сплати судового збору на певний строк (майнового стану заявника), вважаю, що в задоволенні клопотання слід відмовити, у зв'язку з його безпідставністю, а апеляційну скаргу залишити без руху.

Проте, відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України, відмова у відстроченні, розстроченні, зменшенні розміру або звільненні від сплати судового збору на певний строк, не позбавляє права відповідачки звернутись до суду з клопотанням про зменшення суми сплати судового збору, розстрочення або відстрочення з наданням належних доказів на підтвердження її майнового стану.

Частина 4 ст. 356 ЦПК України встановлює, що до апеляційної скарги додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду сплачується 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви. Як вбачається, заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 02 листопада 2017 рокустягнуто з ОСОБА_5 на користь ПАТ «УкрСиббанк» судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 6 873,27 грн. та з ОСОБА_3 на користь ПАТ «УкрСиббанк» судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 6 873,27 грн.

З огляду на вищевикладене, судовий збір за подачу апеляційної скарги на заочне рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 02 листопада 2017 року повинен складати 20 619,81 грн. ((6 873,27 грн + 6 873,27 грн) х 150%).

Оскільки при подачі апеляційної скарги, ОСОБА_3 сплачено лише 1 921 грн. судового збору, то доплаті підлягає судовий збір у розмірі 18 698,81 грн (20 619,81 грн - 1921грн).

За правилом ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Стаття 185 ЦПК України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Керуючись ст. ст.. 136, 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити представнику ОСОБА_3 - ОСОБА_4 в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 02 листопада 2017 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_3, подану її представником ОСОБА_4 на заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 02 листопада 2017 року - залишити без руху.

Надати представнику ОСОБА_3 - ОСОБА_4 строк для усунення недоліків, а саме доплати судового збору за подачу апеляційної скарги в сумі 18 698,81 грн (вісімнадцять тисяч шістсот дев'яносто вісім грн. 81 коп.) - протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Оплату судового збору провести за реквізитами: отримувач коштів: УК у Солом'янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812, рахунок отримувача: 0024, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998).

На підтвердження сплати судового збору надати оригінал квитанції про оплату або документ, що свідчить про звільнення від сплати судового збору. Роз'яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач ШаховаО.В.