ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/851/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" березня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Заставенко М.О.,

за участю секретаря судового засідання Долі М.А.,

без участі сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2018 року ОСОБА_2 звернулася в Дарницький районний суд м. Києва з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтований тим, що вона та відповідач перебувають у зареєстрованому шлюбі з 15.08.2014 р. Від шлюбу вони мають малолітню доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 Подружнє життя з відповідачем не склалося, з 26.07.2017 року, після народження дитини, відповідач вирішив не жити разом. Надалі їхнє шлюбне життя не склалося через різні погляди на сімейне життя та обов"язки, різні точки зору на сімейні проблеми. Примирення неможливе та буде суперечити її інтересам. Спору щодо визначення місця проживання дитини чи поділу майна немає.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 02.11.2018 року відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

12.12.2018 року ухвалою суду закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті.

У призначене судове засідання позивач не прибула, 05.03.2019 року подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала, просила розірвати шлюб з відповідачем.

Відповідач у судове засідання не прибув, також подав до суду заяву, якою визнав позовні вимоги, не заперечував щодо розірвання шлюбу, справу просив розглядати без його присутності.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутністю сторін за наявними у суду матеріалів,оскільки від обох учасників справи надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв'язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі письмові докази в їх сукупності, суд вважає позов обґрунтованим з таких підстав.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З позовної заяви та заяви відповідача про визнання позову вбачається, що внаслідок відсутності порозуміння та розбіжностей у поглядах на життєві і сімейні цінності сторони втратили почуття взаємної любові та поваги і, як наслідок, не ведуть спільне господарство та не проживають разом, як зазначила позивач, з 26.07.2017 року.

Правовими підставами для задоволення позову є відповідні положення сімейного законодавства.

Так, відповідно до положень частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Отже враховуючи, що відповідач безумовно визнав позов і таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наявні підстави для задоволення позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Судові витрати розподілити у відповідності до вимог ст. 141, 142 ЦПК України.

Керуючись статтями 141, 142, 206, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 15 серпня 2014 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1766, між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1, на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженки м. Києва, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 судовий збір в розмірі 352 грн. 40 коп.

Повернути ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженці м. Києва, зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_2 РНОКПП НОМЕР_2, з державного бюджету частину судового збору, що становить 352 грн. 40 коп., сплаченого згідно квитанції № 14772 від 09.10.2018 р. у АТ "Ощадбанк".

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Заставенко М.О.