Подільський районний суд міста Києва
Провадження № 2/758/6257/19
У Х В А Л А

16 серпня 2019 року Подільський районний суд міста Києва у складі: головуючого судді Корнілової Ж. О. , розглянувши питання про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Житлово-будівельного кооперативу «Авіатор 14», третя особа Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду із позовом до Житлово-будівельного кооперативу «Авіатор 14», третя особа Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Позивач у позовній заяві зазначав, що: «на підставі рішенням № 610 Виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 22 червня 1988 року, на ім`я ОСОБА_3 було видано Ордер № 069450 серія Ж від 03 серпня 1988 року на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

Вказана квартира загальною площею 55,8 кв.м. (жилої площі 29,2 кв.м.) складається з 1-ї кімнати площею 16,3 кв.м., 2-ї кімнати 12,9 кв.м., кухні площею 8,6 кв.м., ванної кімнати площею 2,6 кв.м., вбиральні площею 1 кв.м., коридору площею 10,5 кв.м.

Крім наймача, відповідно до зазначеного Ордера, право на заняття житлової площі набули й члени його сім`ї: дружина - ОСОБА_1 , дочка - ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 після реєстрації шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_2 . Будинок АДРЕСА_1 належить Житлово-будівельному кооперативу "АВІАТОР-14", членом якого був наймач - ОСОБА_3 й сплачував внески за квартиру. Згідно довідки від 01 лютого 2019 року № 9 виданої ЖБК "АВІАТОР-14", сума пайового внеску за квартиру в розмірі 11 436,7б крб. сплачена 25 січня 1993 року в повному обсязі. Проте, вказана квартира так й не була приватизована.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, після смерті якого відкрилась спадщина на все належне йому майно. Заповіту померлий не залишав.

Позивачі, як спадкоємці першої черги звернулися до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини, на підставі яких була заведена спадкова справа № 675/2018 від З0 листопада 2018 року.

Згідно довідки № 2626/01-16 від 08 липня 2019 року виданої Чотирнадцятою київською державною нотаріальною конторою, спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 є позивачі: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Однак, відповідно до зазначеної довідки Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори, в особі державного нотаріуса Пилипчук О.І., позивачам відмовлено у видачі Свідоцтв про право на спадщину за законом через відсутність правоустановчих документів на квартиру АДРЕСА_1 - неможливо встановити склад спадкового майна через відсутність державної реєстрації права власності на нерухоме спадкове майно за спадкодавцем. Одночасно позивачам було рекомендовано звернутися до суду за визнанням права власності.

Варто зазначити, що 06 лютого 2019 року позивачі звернулися із відповідною заявою до державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою про державну реєстрацію права власності, однак 07 лютого 2019 року отримали рішення про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень. Дане рішення зокрема мотивоване тим, що позивачі не надали документи по яких можливо встановити набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

У зв`язку із вказаними обставинами, позивачі вимушені звертатися до суду з даним позовом про визнання права власності в порядку спадкування, оскільки в них відсутня інша можливість прийняти спадщину. Неможливість прийняти спадщину грубо порушує їхні права та інтереси, а відтак вони потребують судового захисту у відповідності до норм чинного законодавства.

Так, відповідно до ч. З ст. 384 ЦК України, у разі викупу квартири член житлово- будівельного кооперативу стає її власником.

У п. 8 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що спадкодавець, який повністю вніс пайовий внесок, до складу його спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Аналогічна позиція викладена й у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 р. N 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», де Вищий Суд зазначив, що у разі смерті члена житлово- будівельного, садівницького товариства, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, але свідоцтво про право власності не отримав, квартира в житлово-будівельному кооперативі та житловий будинок у садівницькому товаристві входять до складу спадщини.

Оскільки спадкодавець за життя повністю сплатив пайові внески за спірну квартиру, що підтверджується довідками виданими ЖБК «АВІАТОР-14», то на думку позивачів він набув право власності на неї, а відтак таке право має увійти до спадщини, що залишилась після його смерті.

Крім того, ч. З ст. 1296 ЦК України визначено, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право не визнається іншими особами, а також у разі втрати ним документа, що засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України).

Оскільки, як вже було зазначено вище, правовстановлюючий документ на квартиру відсутній, але вона входить до складу спадщини, а позивачі єдині спадкоємці, які прийняли?

спадщину, на їх переконання необхідно визнати за ними право власності в порядку спадкування в рівних долях.

Згідно Звіту про оцінку майна № 19-742 від 17 липня 2019 року (до позовної заяви додаємо Витяг з зазначеного звіту, оригінал буде надано суду для огляду) - двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , ринкова вартість спірної квартири станом на 17 липня 2019 року становить - 1 043 380,00 грн., оскільки позивачі просять визнати за ними право власності по ? частці квартири, кожна позивачка сплатила судовий збір в розмірі 5 216,90 грн.»

Позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України справа підлягає розгляду у порядку загального позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 274, 353, п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Житлово-будівельного кооперативу «Авіатор 14», третя особа Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання на 02.09.2019 о 10:00.

Направити копії ухвали позивачу та відповідачу, копію позовної заяви з доданими документами - відповідачу.

Відповідачу роз`яснити право у 15-денний строк з дня вручення копії даної ухвали подати відзив на позовну заяву. При цьому копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути направлена усім учасникам справи. До відзиву необхідно додати докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, а також документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Відповідачу роз`яснити, що він має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Позивачу роз`яснити право подати до суду відповідь на відзив протягом 5 днів з дня отримання відзиву на позов, долучивши до такої відповіді доказ направлення її копії всім учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу право протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив подати до суду заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів, долучивши до таких заперечень доказ направлення їх копії всім учасникам справи.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у такий строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч.ч. 3, 4 ст. 83 ЦПК України).

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом (ч. 1 ст. 84 ЦПК України).

Веб - адреса сторінки на офіційному веб - порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається - https://pd.ki.court.gov.uа.

Ухвала в частині порушення правил підсудності може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складання ухвали (зважаючи на п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України щодо порядку подання апеляційних скарг).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

СуддяКорнілова Ж.О.