ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3146/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"15" січня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі
головуючого судді Колесника О.М.
при секретарі Литвин Н.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,
У грудні 2017 р. позивачі звернулись до суду із позовом до відповідачки про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, мотивуючи свої вимоги тим, що вони є в рівних долях власниками квартири АДРЕСА_1. В 2011 р. між позивачкою ОСОБА_2 та відповідачем було укладено шлюб, який рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 23.02.2017 р. було розірвано. У 2011 р. за згодою всіх власників в квартирі був зареєстрований відповідач, як чоловік ОСОБА_2 В лютому 2016 р. відповідач покинув вказану квартиру, квартирою не цікавиться, витрат по оплаті квартирної плати та комунальних послуг не сплачує, не отримує кореспонденцію за даною адресою, особистих речей в квартирі не має, у зв'язку з чим позивачі звернулись до суду з вимогою про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
В судовому засідання позивачі позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просила позов задовольнити, не заперечували щодо заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засіданні не з'явився,про час і місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином за останнім відомим місцем проживання(перебування), із заявами чи клопотаннями про неможливість розгляду справи у його відсутність до суду не звертався.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність відповідача з ухваленням заочного рішення відповідно ст. 280 ЦПК України, оскільки позивачка не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Вислухавши в поясненнях позивачки, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.
Як зазначає ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Частина 1, ст. 319 ЦК України зазначає, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Суд, в межах заявлених позовних вимог та наданих сторонами доказів по справі, встановив наступні обставини та правовідносини.
Згідно ст. 150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.
В судовому засіданні встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації комунального житлового фонду Дарницької райдержадміністрації від 11.11.1998 р. квартира за адресою АДРЕСА_2 належить на праві приватної спільної власності ОСОБА_3 та членам її сім'ї ОСОБА_4, ОСОБА_2 в рівних долях.
25.06.2011 р. ОСОБА_2 уклала шлюб з ОСОБА_5
Після укладення шлюбу за згодою всіх власників у квартиру АДРЕСА_3 був зареєстрований, як чоловік ОСОБА_2, відповідач ОСОБА_5
Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 23.02.2017 р. шлюбу між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 розірвано.

Факт не проживання відповідача за адресою АДРЕСА_2 з лютого 2016 р. підтверджується актом про не проживання особи за місцем реєстрації, складений мешканцями будинку АДРЕСА_1

Окрім того, в поясненнях позивачі зазначили, що відповідач у вказаній квартирі не проживає ще з лютого 2016 року, квартирою не цікавиться, його місце проживання чи перебування їм невідомо, витрат по оплаті квартирної плати та комунальних послуг він не сплачує, не отримує кореспонденцію за даною адресою, особистих речей в квартирі не має. Крім того, позивачі перешкод у користуванні житлом відповідачу не чинили.

Частина 2 ст. 405 ЦК України визначає, що член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що оскільки відповідач не є співвласником або власником спірної квартири, з лютого 2016 року не проживає в даній квартирі, не сплачує витрати по оплаті житлово-комунальних послуг, не цікавиться нею, позивачі перешкод у користуванні житлом відповідачу не чинила, відповідач був відсутнім у квартирі понад один рік без поважних причин, а тому його необхідно визнати таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 задовольнивши вказаний позов.

Також, відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню 640 грн. судового збору, сплаченого позивачами при зверненні до суду.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 13, 19, 76, 81, 89, 141, 223, 244, 245, 259, 263-265, 268, 280-289, 353, 354 ЦПК України, на підставі ст.ст. 317, 319, 405 ЦК України, ст. 150 ЖК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Дарницького районного суду м. Києва протягом 30 днів з дня його проголошення, а учаснику справи, якому не було вручене повне заочне рішення в день його проголошення - протягом 20 днів з дня вручення його повного тексту заочного рішення.

Апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини заочного рішення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя: