Провадження №: 2/752/2828/19
27 березня 2019 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого - судді Хоменко В.С.,
при секретарі : - Павлюху П.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
26.10.2018 р. позивач ОСОБА_1 звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 16.11.2001 року уклала шлюб з відповідачем, який зареєстрований відділом реєстрації актів громадянського стану Радянського районного управління юстиції у місті Києві за актовим записом № 491, від даного шлюбу мають двох дітей сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Спільне життя з відповідачем не склалося, у зв`язку із різними поглядами на сімейне життя та обов`язки, різні інтереси, перестали розуміти та довіряти один одному, із-за чого відбуваються постійні сварки та суперечки. Спроби примирення, що вживалися позивачем позитивних результатів не дали. Подружні відносини припинені, проживають окремо з 11.03.2014 року.
Подальше спільне проживання та збереження шлюбу не можливе, примирення теж не можливе.
Після розірвання шлюбу діти залишаються проживати разом з позивачем.
Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С. від 02.11.2018 р. відкрито провадження та призначено підготовче засідання у вказаній справі.
Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С. від 22.02.2019 р. підготовче провадження у справі закрито та призначений судовий розгляд.
У судове засідання позивач не з`явилася, надала заяви про розгляд справи без її участі, зазначила, що позов підтримує повністю (а.с.23).
Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомлені.
Оскільки відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив та не подав до суду відзив, суд вважає можливим розглянути дану справу відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
У зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України.
Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.
Як встановлено із матеріалів справи, сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 16.11.2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Радянського районного управління юстиції у місті Києві за актовим записом № 491 (а.с. 12).
Від даного шлюбу мають двох дітей сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 10-11).
Спільне життя з відповідачем не склалося, у зв`язку із різними поглядами на сімейне життя та обов`язки, різні інтереси, перестали розуміти та довіряти один одному, із-за чого відбуваються постійні сварки та суперечки. Спроби примирення, що вживалися позивачем позитивних результатів не дали.
Подальше спільне проживання та збереження шлюбу не можливе, примирення теж не можливе.
Після розірвання шлюбу дитина залишається проживати разом з позивачем.
Відповідно до ст. 1 Сімейного Кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.
Відповідно до ст. 24 Сімейного Кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу жінки та чоловіка не допускається.
Відповідно до ч.3, 4 ст. 56 Сімейного Кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 110 Сімейного Кодексу України , позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя.
Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Аналізуючи та оцінюючи всі вищевикладені обставини у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що шлюб підлягає розірванню, так як сторони мають різні інтереси та погляди, шлюбні відносини існують лише формально, сімейно-шлюбні стосунки сторін розпались і поновлені бути не можуть, тому шлюб повинен бути розірваний.
Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 105,110,111,112,114 СК України, ст.ст.4, 10, 12, 13, 76, 81, 141, 263, 265, 273, 280-282, 354, 365 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 16.11.2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Радянського районного управління юстиції у місті Києві за актовим записом № 491- розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрований: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована: АДРЕСА_1 , проживає: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 704, 80 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Суддя В.С. Хоменко