У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 квітня 2019 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Тхір О. А., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із вищезазначеною заявою 20.12.2018 року.

На виконання вимог ЦПК України, судом вжито заходів для отримання відомостей про зареєстроване місце проживання відповідача за позовом.

Після отримання таких відомостей, судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 04.02.2019 року вищезазначену позовну заяву залишено без руху, із зазначенням виявлених недоліків та способом і порядком усунення таких, та 05.02.2019 року ухвалу надіслано позивачу для усунення недоліків, з визначенням строку для усунення недоліків.

Як вбачається, із конверта, що міститься у матеріалах справи, такий 15.03.2019 року із зазначеною ухвалою повернуто на адресу суду із відміткою "за закінченням встановленого строку зберігання".

Вказана ухвала направлялась на адресу позивача, яку вона сама зазначила у позові, однак позивач її не отримує, судом вжито заходів для направлення ухвали позивачу, але судова кореспонденція повертається з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Крім того інформація про рух справи та позовної заяви наявна на веб-сайті Ужгородського міськрайонного суду в загальному доступі, та ухвала про залишення позову без руху опублікована в ЄДРСР.

Таким чином, судом вжито усіх можливих заходів щодо направлення ухвали без руху та доведення інформації про таку ухвалу, однак позивач не скористалася можливістю вжити заходів для отримання поштового відправлення та ознайомлення з такою ухвалою протягом значного часу, звернувшись до суду ще 20.12.2018 року. Отже, позивач не цікавиться рухом позовної заяви, не отримує судову кореспонденцію, що дає підстави для висновку про втрату інтересу до заявлених вимог.

Станом на 05.04.2019 року позивач жодного разу не поцікавилась ходом провадження за її позовною заяву та не усунула недоліків, визначених в ухвалі про залишення позову без руху, будучи повідомленою про наслідки, які настають у зв'язку з невиконанням ухвали суду у встановлений строк.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, а також виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Суд звертає увагу, що сам факт звернення особи до суду із позовом не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження за позовною заявою, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позов в порядку ст. 175 ЦПК України, порядку здійснення права на звернення до суду (умови реалізації права на звернення до суду). Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовом в порядку ст.ст. 175, 177 ЦПК України є залишення позову без руху, або його повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене, суддя може вирішити питання про відкриття провадження за позовом, який не був належним чином оформлений та містив недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Таким чином, можна зробити висновок, що як суд, так і особа, яка подала позов, наділені низкою процесуальних прав та обов'язків.

Однак, позивач, звернувшись до суду з позовом, не вжив жодних заходів для отримання судової кореспонденції, не звернувся безпосередньо до суду з приводу руху його справи, не цікавиться ходом провадження за його позовом, вказані в ухвалі недоліки не усунула.

Таким чином, суд вважає, що позивачем вказані в ухвалі недоліки у встановлений строк не усунуто, тому позов підлягає поверненню, що не позбавляє позивача права повторно звернутися до суду з вказаним позовом.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний суд України при розгляді справи № 6-3082цс16 (Постанова від 01.11.2017 року).

Крім того, суд бере до уваги і практику Європейського суду з прав людини. Зокрема, рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_3 проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов'язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»).

Разом з тим, недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позивачем не усунуто.

Відповідно до ч. ч. 3, 5 ст. 185 ЦПК України заява вважається неподаною і повертається позивачеві у випадку, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п'яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

У зв'язку з тим, що позивач не усунув вказані в ухвалі недоліки у встановлений строк, суд доходить висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення аліментів слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись ст. ст. 43, 44, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення аліментів вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя: О.А.Тхір