Справа № 182/5996/18
Провадження № 2/0182/509/2019
16.01.2019 м. Нікополь
Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Тихомирова І.В.
за участю секретаря Рахуба О.Г.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Нікополя за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
ОСОБА_1 звернулася до суду з вищезазначеним позовом, посилаючись на такі обставини.
З 01.12.2016 року вона перебуває з ОСОБА_2 у шлюбі та мають малолітню дитину ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Подружнє життя з відповідачем не склалося через протилежні погляди на сімейні відносини, права та обовязки подружжя, у звязку з чим з травня 2018 року вони припинили шлюбні стосунки та ведення спільного господарства.
Позивач твердо вирішила, що сімю зберегти неможливо. Дитина проживає з матірю. Майновий спір будуть вирішувати в окремому проваджені.
Оскільки подальше збереження сімї суперечить її інтересам, ОСОБА_1 просить суд шлюб розірвати без зміни їй прізвища на дошлюбне.
Позивач у судове засідання не зявилася, надавши заяву про розгляд справи за її відсутності. Згідно заяви, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, на розірванні шлюбу наполягає, проти заочного розгляду справи не заперечує (а.с.21).
Відповідач не зявився, причини неявки суду невідомі. Про час та місце судового розгляду справи був належним чином повідомлений належним чином, завчасно, що підтверджується його особистою розпискою (а.с.20). Відзиву або жодних заяв суду не подавав.
Враховуючи, що відповідач був належним чином повідомлений про розгляд справи, на виклик суду не зявився без повідомлення причин неявки, відзив на позов не подав, а позивач не заперечує проти винесення заочного рішення, суд, керуючись ч. 1 ст. 280 ЦПК України, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання звукозаписувальними технічними засобами, що передбачено ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши зібрані по справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.
Згідно ч. 3 ст. 56 Сімейного кодексу України (далі СК України) кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя.
На підставі ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Як встановлено судом, 01.12.2016 року сторони уклали шлюб, зареєстрований у виконкомі Павлопільської сільської ради Нікопольського району Дніпропетровської області за актовим записом № 02 (а.с.6 на зв.). Мають малолітнього сина ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.6).
З травня 2018 року внаслідок відсутності взаєморозуміння, несумісності характерів та поглядів на сімейне життя ОСОБА_1, ОСОБА_2 припинили подружні відносини.
Ухвалою суду від 07.11.2018 року сторонам було надано строк на примирення. Однак, спроби відновити сімю позитивного результату не дали, позивач наполягає на розірванні шлюбу, який на даний час носить формальний характер.
Дитина проживає з матірю ОСОБА_1.
Спір щодо поділу майна подружжя на даний час не заявлений.
За таких обставин суд вважає, що збереження сімї недоцільне, суперечить інтересам позивача, а тому шлюб необхідно розірвати.
Керуючись ст.ст. 56,110,112 СК України, ст.ст. 12,13,18,76,81,141,263-265,280 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 01.12.2016 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у виконкомі Павлопільської сільської ради Нікопольського району Дніпропетровської області за актовим записом № 02, від якого є малолітній син ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, розірвати.
Після розірвання шлюбу громадянці ОСОБА_1 залишити прізвище «Журавська», громадянину ОСОБА_2 залишити прізвище «Журавський».
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
На рішення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Згідно підпункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Суддя: ОСОБА_3