№ 242/6567/18
№ 2/242/482/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2019 року м. Седидове

Селидівський міський суд Донецької області у складі: головуючого судді Хацько Н.О., за участю секретаря судового засідання Дурової Н.Г., розглянувши у відкритому у судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 242/6567/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 17.12.2018 року звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якому вказала, що вона з 20.08.2016 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбних відносин подружжя дітей немає. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що спільне життя не склалось, відсутнє взаєморозуміння. Подружнє життя припинили з березня 2018 року. Просить суд розірвати шлюб між ними та після розірвання шлюбу змінити її прізвище на дошлюбне «Пугачова».

Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 28.12.2018 року відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 24.01.2019 року закрито підготовче судове провадження та призначено та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 05.03.2019 року задоволено клопотання відповідача, сторонам надано строк для примирення терміном один місяць та зупинено провадження у справі.

Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 05.04.2019 року поновлено провадження у справі.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не зявилася, про день та час розгляду справи повідомлена належним чином, надала суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просить розглянути справу без її участі.

В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не зявився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи. надала суду заяву, в якій позовні вимоги визнав, просить розглянути справу без його участі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши і проаналізувавши докази та законодавство, яке регулює дані правовідносини, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі статтею 24 Сімейного кодексу України від 10.01.2002 року зі змінами та доповненнями (далі -СК України) «шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається…».

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою «чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.».

Судом встановлено, що 20.08.2016 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб у виконкомі Миколаївської сільської ради Покровського району Донецької області, актовий запис № 4, згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії І-НО № 440497, виданого 20.08.2016 року.

Згідно ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка…

Як вбачається із заяви позивача та визнання позову відповідачем зазначеної вільної згоди між сторонами по справі не має.

Причиною припинення шлюбно-сімейних відносин є те, що між сторонами відсутнє взаєморозуміння. Родина фактично розпалася і її відновлення неможливо при обставинах зазначених позивачем, їх шлюбний союз розпався, жодних клопотань щодо примирення сторони не заявляли.

Відповідно до ст. 5 Протоколу № 7 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом №475/97-ВР (475/97-ВР) від 17.07.1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов'язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

У пункті 84 рішення Європейського суду з прав людини по справі «Валліанатос та інші проти Греції» від 07.11.2013 року (Заяви № 29381/09 та № 32684/09) передбачено: «Суд наголошує на принципах, встановлених у його практиці. Мета захисту родини у її традиційному сенсі є доволі абстрактною і для її реалізації може використовуватися широкий спектр конкретних заходів… Також, з огляду на те, що Конвенція є «живим» документом, який слід тлумачити у світлі умов сьогодення…, держава при виборі засобів, покликаних забезпечувати захист сім'ї та повагу до сімейного життя, як цього вимагає стаття 8, обов'язково має брати до уваги зміни, що відбуваються у суспільстві і у ставленні до соціальних питань, цивільного стану і міжособистісних стосунків, включаючи той факт, що не існує лише одного шляху чи лише одного вибору, коли йдеться про те, як вести сімейне або приватне життя».

Відповідно до статей 110, 112 СК України передбачено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. …Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.

Приймаючи до уваги, що позивач наполягає на розірванні шлюбу та надала відповідну заяву з цього приводу, суд вважає причини, що спонукають позивача на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Спір про поділ майна відсутній.

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Враховуючи те, що позивач ОСОБА_1 у заяві зазначила, що вона бажає надалі іменуватися дошлюбним прізвищем «Пугачова», суд приходить до висновку про необхідність відновити позивачу прізвище на дошлюбне.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110-112 СК України, ст. ст. 1-18, 76-81, 95, 141, 263-265, 268, 280-283, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 20.08.2016 року виконкомом Миколаївської сільської ради Покровського району Донецької області, актовий запис № 4.

Прізвище ОСОБА_1 після розірвання шлюбу відновити на дошлюбне «Пугачова».

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до Донецького апеляційного суду через Селидівський міський суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а після початку її функціонування, безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач ОСОБА_1, зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1.

Відповідач ОСОБА_2, зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_4 «а».

Суддя Н.О. Хацько