пр. № 2/759/3124/19
ун. № 759/440/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2019 року Святошинський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Коваль О.А. при секретарі Грень О.О. за участю позивача ОСОБА_1 представника відповідача Комісара С.П. представника відповідача Лінніченка Д.О. розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Києві клопотання сторін у порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін по цивільній справі за позовомОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», третя особа: директор дирекції з правового забезпечення Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» Гушул С.В. про визнання протиправним наказу про припинення трудового договору, скасування наказу, поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу, тощо В С ТА Н О В И В:

Позивач 08.01.2019 року звернулася до Святошинського районного суду м. Києва із позовом до відповідача про визнання протиправним наказу про припинення трудового договору, скасування наказу № 28-к від 02.01.2019 року, поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Ухвалою суду від 21.01.2019 року у справі відкрито провадження, вказаний позов прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

Позивач подала до суду клопотання, яке підтримала в судовому засіданні про розгляд справи в загальному позовному провадженні з призначенням підготовчого судового засідання, посилаючи на складність цієї справи для розгляу.

Згідно ч.2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку:1) наказного провадження;2) позовного провадження (загального або спрощеного);3) окремого провадження.

Згідно ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: серед інших, справ, що виникають з трудових відносин.

Згідно ч.1 ст. 274 ЦПК України справи, що розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження:1) малозначні справи;2) що виникають з трудових відносин;3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Оскільки, заявлений позивачем спір саме стосується трудових правовідносин, тому судом і було призначено такий до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

Сама глава 10 ЦПК України, яка передбачає правила розгляду справ в порядку спорощеного провадження передбачає можливість за клопотанням позивача перейти до розгляду саме у спрощене позовне провадження, а не навпаки. Частина 4 ст. 277 ЦПК України передбачає право відповідача, а не позивача заявляти клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Отже, враховуючи вказані норми ЦПК України, та відсутність підсав для переходу із спрощеного провадження в загальне, яке визначене вказаним кодексом, як безальтернативне, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні відповідного клопотання позивача.

Крім того, стороною відповідача було подане клопотання, яке підтримали його представники у судовому засіданні, в порядку ст. 143 ЦПК України про застосування до позивача процесуального примусу, а саме, про витребування від позивача пояснень про неотримання нею своєї трудової книжки та зобов"язання позивача отримати від представника відповідача під особистий підпис таку її трудову книжку.

Так, згідно ст. 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов'язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.аходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Згідно ст. 144 ЦПК України заходами процесуального примусу є:1) попередження;2) видалення із залу судового засідання;3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом;4) привід;5) штраф.

Оскільки, передбачені вимогами ЦПК України, зокрема ст. 143 цього кодексу, зловживання з боку позивача не встановленені, тому такі застосуванню і не підлягають, у зв"язку з чим клопотання представника відповідача залишається без задоволення.

Крім того, позивачем 18.02.2019 року та згодом 01.04.2019 року до суду було подано заяву про зміну предмету позову.

Так, згідно первісних вимог такі стосувалися поновлення порушених трудових прав та відповідно скасування наказу № 28-к від 02.01.2019 року, з поновленям на роботі позивача, ітд. У заяві від 18.02.2019 року позивача окрім попередніх вимог ставиться вимога про визнання протиправним наказу відповідача про її звільнення за № 52-К "Про внесення змін до наказу КП "Київтеплоенерго" від 02.01.2019 року № 28-К".У заяві від 01.04.2019 року позивач просить також визнати протиправним наказ за № 52-К "Про внесення змін до наказу КП "Київтеплоенерго" від 02.01.2019 року № 28-К"скасувавши його та просить стягнути з відповідача моральну шкоду.

Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Оскільки, позовна заява позивача з урахуванням неодноразового уточнення позовних вимог не відповідає нормам ст. ст. 155, 157 ЦПК України такі підлягає залишенню без руху до усунення недоліків по ній.

Так, згідно ч.1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява повинна містити:зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;опередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи;підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне надати строк для усунення наведених вище недоліків позовної заяви.

А саме, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги, а саме викласти їх чітко та зрозуміло в одному процесуальному документі. Такі вимоги мають бути належним чином обгрунтовані та не мають протирічити один одному, зокрема вимога про поновлення її на робот та про проведення остаточного розрахунку при звільненні, чіткими щодо оскарження наказу, тощо.

Вимога про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди має бути також обгрунтована, має бути вказаний розмір такої моральної шкоди, яку позивач просить стягнути, обгрунтовано її, вказано відповідно ціну позову та сплачено відповідний судовий збір за таку вимогу, оскільки така вимога є майновою, а тому підлягає оплаті судовим збором. Оплачується судовим збором і вимога про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, на що вказує ВС у відповідному висновку постанови від 30.01.2019 року № 910/4518/16.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 30, 175, 177, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання позивача про перехід до розгляду справи у загальне позовне провадження, відмовити.

Клопотання сторони відповідача про вжиття судом заходів процесуального примусу залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», третя особа: директор дирекції з правового забезпечення Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» Гушул С.В. про визнання протиправним наказу про припинення трудового договору, скасування наказу, поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу, тощо залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 п"ять днів строку для усунення недоліків позовної заяви з моменту отримання копії ухвали.

В разі невиконання ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Коваль О.А.