ПОСТАНОВА

Іменем України

16 січня 2019 року м. Кропивницький

справа № 398/3867/18

провадження № 22-ц/4809/206/19

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді - Письменного О.А.,

суддів - Дуковського О.Л., Черненка В.В.,

при секретарі - Федоренко Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області у складі судді Каліуш Г.В. від 19 жовтня 2018 року у справі за заявою Обласного комунального виробничого підприємства «Дніпро-Кіровоград» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за отримані послуги з водопостачання та водовідведення, -

встановив:

У червні 2018 року Обласне комунальне виробниче підприємство «Дніпро-Кіровоград» звернулося до суду із заявою про видачу судового наказу, в якій просило стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість за отримані послуги з водопостачання та водовідведення в розмірі 1721, 01 грн.

04 липня 2018 року Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області видано судовий наказ № 398/1920/18 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Обласного комунального виробничого підприємства «Дніпро-Кіровоград» заборгованості за отримані послуги з водопостачання та водовідведення в розмірі 1721, 01 грн.

18 жовтня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області із заявою про скасування вказаного судового наказу.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 19 жовтня 2018 року заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернуто без розгляду в зв'язку з недотриманням вимог, які передбачені законодавством.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Зокрема, в апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначила, що з ухвалою суду не згодна, оскільки судом невірно застосовано норми процесуального права. Крім того, мала заперечення і проти вимог стягувача, але через власну необізнаність та емоційні переживання не виклала їх у поданій заяві. Виклала заперечення проти судового наказу в апеляційній скарзі.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Повертаючи заяву про скасування судового наказу без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що вона не відповідає вимогам п.5 ч.3 ст.170 ЦПК України, зокрема заява подана без зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Колегія суддів погоджується з такими висновками судді, оскільки вони узгоджуються з нормами процесуального права.

Статтею 170 ЦПК України визначено вимоги щодо форми та змісту заяви про скасування судового наказу та строки її подання.

Частиною 1 цієї статті передбачено, що боржник має право протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частинами 2 та 3 ст. 170 ЦПК України передбачено, що заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Заява про скасування судового наказу має містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України;

3) ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу, суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Як убачається зі змісту заяви про скасування судового наказу, ОСОБА_1 мотивувала її тим, що вона не отримувала копію судового наказу, а підпис у розписці про одержання нею судового наказу підроблений.

Ні зазначення про необґрунтованість вимог стягувача, ні доводів щодо необґрунтованості вимог стягувача у заяві не навела, про що зазначила й в самій апеляційній скарзі, зокрема, що в неї були заперечення проти вимог Обласного комунального виробничого підприємства «Дніпро-Кіровоград», але через юридичну необізнаність та емоційні переживання, викликані підробкою її підпису, їх у заяві не вказала.

З огляду на викладене, колегія суддів не вбачає підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду, оскільки висновок суду першої інстанції про повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду відповідає вимогам закону.

Доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки зводяться фактично до незгоди боржника із виданим судом судовим наказом та не стосуються питання законності та обґрунтованості оскаржуваної ухвали.

Також слід зазначити, що повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду не є порушенням права на справедливий захист, та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не позбавляє права боржника на повторне звернення до суду із заявою, яка оформлена відповідно до вимог ст. 170 ЦПК України.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 19 жовтня 2018 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 18.01.2019 року.

Головуючий:

Судді: