Справа № 162/826/18
Провадження № 2/162/40/2019
ЛЮБЕШІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

03 квітня 2019 року селище Любешів.

Любешівський районний суд Волинської області у складі:

головуючого судді Глинянчука В.Д.,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідачів ОСОБА_3, ОСОБА_4,

представника відповідачів ОСОБА_5,

розглядаючи справу за цивільним позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_3, ОСОБА_7 про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування,

встановив:

Позовна заява ОСОБА_6 надійшла до суду 12 листопада 2018 року. Провадження у справі відкрито 05 грудня 2018 року.

Ухвалою суду від 05 лютого 2019 року закрито підготовче провадження у справі з призначенням судового розгляду на 06 березня 2019 року.

Справа перебуває на стадії розгляду по суті.

Представником позивача ОСОБА_2 через канцелярію суду 03 квітня 2019 року подано клопотання про приєднання до матеріалів справи письмових доказів: витягу зі Спадкового реєстру від 13 березня 2019 року № 55449183 щодо відсутності у реєстрі відомостей щодо заповіту спадкодавця ОСОБА_8 від 25 лютого 1988 року на імя ОСОБА_9, що свідчить про його нікчемність; постанови Волинського апеляційного суду від 05 листопада 2018 року у справі №162/1502/15-ц щодо правозастосовної практики цього суду у питанні залучення до розгляду учасників справи.

Представник позивача у судовому засіданні клопотання підтримав, вказавши, що про відсутність у Спадковому реєстрі заповіту спадкодавця ОСОБА_8 від 25 лютого 1988 року стороні позивача стало відомо лише 13 березня 2019 року. Постанова Волинського апеляційного суду є прикладом вирішення процесуальних питань, які вирішувались у розгляді цієї справи.

Представник відповідачів ОСОБА_5 у судовому засіданні проти клопотань заперечила, вказавши наступне.

По першому клопотанні адвокат ОСОБА_5 звернула увагу суду, що про наявність заповіту спадкодавця стороні позивача було відомо на стадії підготовчого судового засідання. Позивач, адвокат ОСОБА_2 не були позбавлені процесуальної можливості подати витяг зі Спадкового реєстру на вказаній стадії процесу відповідно до норм Цивільного процесуального кодексу (далі ЦПК).

Друге клопотання представник відповідачів вважає тиском на суд, адже при здійсненні правосуддя суд є незалежним, а рішення суду апеляційної інстанції не мають преюдиціального значення для суду першої інстанції при розгляді інших справ.

Вирішуючи клопотання представника позивача, суд виходить з наступного.

Щодо клопотання про приєднання до матеріалів справи витягу зі Спадкового реєстру.

Відповідно до статті 2 ЦПК завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов'язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: 1) верховенство права; 2) повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов'язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Згідно з частинами другою-пятою статті 12 ЦПК учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз'яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов'язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов'язків.

У відповідності з частиною першою статті 13 ЦПК суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 ЦПК належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з частиною пятою статті 81 ЦПК докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

У відповідності з частиною першою-шостою, восьмою, девятою статті 83 ЦПК сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. У випадку прийняття судом відмови сторони від визнання обставин суд може встановити строк для подання доказів щодо таких обставин. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Необхідно констатувати, що про наявність заповіту спадкодавця ОСОБА_8 на імя ОСОБА_10 обговорювалось у підготовчому провадженні у справі. За клопотанням представника позивача судом було витребувано його оригінал.

Обґрунтовуючи своє клопотання щодо неможливості подання витягу із Спадкового реєстру у підготовчому провадженні, адвокат ОСОБА_2 зазначає, що сторона позивача отримала його лише 13 березня 2019 року. Між тим, до клопотання не надано відомостей коли позивач, представник позивача звертались до нотаріуса із заявою про отримання витягу.

Стороною позивача також не надано доказів про виконання частини девятої статті 83 ЦПК щодо направлення копій письмового доказу іншим учасникам справи.

Як слідує з змісту клопотання, сторона позивача вважає, що відсутність заповіту спадкодавця у Спадковому реєстрі в силу вимог закону робить його нікчемним правочином, проте позивачем у цій справі відповідної позовної вимоги не заявлено. Таким чином, вказаний доказ у контексті положень частини першої статті 77 ЦПК не містить інформації щодо предмета доказування.

Отже, клопотання представника позивача ОСОБА_2 про приєднання до матеріалів справи витягу із Спадкового реєстру до задоволення не підлягає.

Вирішуючи клопотання представника позивача про приєднання до матеріалів справи і дослідження у ході судового розгляду копії постанови Волинського апеляційного суду від 05 листопада 2018 року у справі № 162/1502/15-ц, суд враховує наступне.

Зі слів представника позивача це судове рішення є прикладом застосування норм права, які регулюють питання залучення до розгляду співвідповідачів та прерогативи обрання способу порушеного права саме позивачем.

Необхідно констатувати, що суд першої інстанції при розгляді справ не наділений повноваженнями піддавати оцінці висновки судів апеляційної інстанції щодо застосування норм права, які висловлені у інших справах.

Разом з тим, норми цивільного процесуального законодавства, інших законів не містять положень про надання правозастосовної практики апеляційних судів значення преюдиції щодо тих чи інших питань.

Вказане рішення суду апеляційної інстанції не стосується справи, що розглядається, встановлені у ньому обставини не мають доказового значення при розгляді позову ОСОБА_6

Таким чином, у задоволенні цього клопотання також необхідно відмовити.

Враховуючи наведене, керуючись статтями 2, 12, 13, 77, 83, 222 ЦПК, суд

постановив:

У задоволенні клопотань представника позивача ОСОБА_2 про приєднання до матеріалів справи витягу зі Спадкового реєстру № 55449183 від 13 березня 2019 року, копії постанови Волинського апеляційного суду від 05 листопада 2018 року у справі № 162/1502/15-ц відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий В.Д. Глинянчук