Справа № 308/483/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 квітня 2019 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Тхір О. А., отримавши та ознайомившись з матеріалами заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2, про розірвання шлюбу, подану в порядку окремого провадження, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із вищезазначеною заявою 17.01.2019 року.

Судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.01.2019 року вищезазначену позовну заяву залишено без руху, із зазначенням виявлених недоліків та способом і порядком усунення таких, та 30.01.2019 року ухвалу надіслано заявникам для усунення недоліків, з визначенням строку для усунення недоліків.

З розписок, надісланих на адресу суду з державної установи «Закарпатська установа виконання покарань №9» встановлено, що ухвала вручена заявникам 01.02.2019 року, проте станом на 05.04.2019 року недоліки, викладені в мотивувальній частині ухвали заявники не усунули.

Крім того інформація про рух справи та позовної заяви наявна на веб-сайті Ужгородського міськрайонного суду в загальному доступі, та ухвала про залишення позову без руху опублікована в ЄДРСР.

Таким чином, судом вжито усіх можливих заходів щодо направлення ухвали без руху та доведення інформації про таку ухвалу, однак заявники не цікавиться ходом провадження за позовом, звернувшись до суду ще 17.01.2019 року, що дає підстави для висновку, про втрату інтересу до заявлених вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, а також виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Суд звертає увагу, що сам факт звернення особи до суду із позовом не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження за позовною заявою, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позов в порядку ст. 175 ЦПК України, порядку здійснення права на звернення до суду (умови реалізації права на звернення до суду). Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовом в порядку ст.ст. 175, 177 ЦПК України є залишення позову без руху, або його повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене, суддя може вирішити питання про відкриття провадження за позовом, який не був належним чином оформлений та містив недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Таким чином, можна зробити висновок, що як суд, так і особа, яка подала заяву, наділені низкою процесуальних прав та обов'язків.

Однак, заявники, звернувшись до суду не вжили жодних заходів для отримання судової кореспонденції, не звернулися безпосередньо до суду з приводу руху їх справи, не цікавляться ходом провадження за їх заявою, вказані в ухвалі недоліки не усунули.

Таким чином, суд вважає, що заявниками вказані в ухвалі недоліки у встановлений строк не усунуто, тому заява підлягає поверненню, що не позбавляє осіб, які подали таку, права повторно звернутися до суду з вказаною заявою.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний суд України при розгляді справи № 6-3082цс16 (Постанова від 01.11.2017 року).

Крім того, суд бере до уваги і практику Європейського суду з прав людини. Зокрема, рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_3 проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов'язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»).

Разом з тим, недоліки заяви у строк, встановлений судом, не усунуто.

Відповідно до ч. ч. 3, 5 ст. 185 ЦПК України заява вважається неподаною і повертається позивачеві у випадку, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п'яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до ч. 6 ст. 185 ЦПК України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Зважаючи на вищевикладене, заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2, про розірвання шлюбу, подану в порядку окремого провадження слід визнати неподаною та повернути заявникам у зв'язку з невиконанням вимог ухвали суду про залишення позову без руху у визначений судом строк.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 43, 44, 175, 177, 185, 260, 353-355 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2, про розірвання шлюбу, подану в порядку окремого провадження - визнати неподаною та повернути заявникам.

Роз'яснити заявникам, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_4