"01" квітня 2019 р. Справа № 363/2764/16-ц
УХВАЛА

Іменем України

01 квітня 2019 року Вишгородський районний суд Київської області в складі

головуючого - судді Чіркова Г.Є.,
при секретарі Гавриленко Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення цього ж суду від 11 грудня 2018 року в цивільній справі за позовом ПАТ «КБ «Приват Банк» до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,

встановив:

Заочним рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 11 грудня 2017 року позовну заяву ПАТ КБ «Приват Банк» задоволено з ОСОБА_3 стягнуто на користь банку заборгованість за кредитним договором б/н від 21 березня 2013 року в розмірі 22 878 грн. 47 коп., а також витрати, пов'язані з оплатою судового збору у розмірі 1378 грн.

11.01.2018 року до суду надійшла заява ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення, обґрунтована тим, що суд не повідомив його про час та місце судового засідання, внаслідок чого він був позбавлений можливості надати свої заперечення по справі та докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи. З заочним рішенням він ознайомився 26.12.2017 року. Крім того зазначив, що з позовними вимогами він не згодний, оскільки при підписанні ним заяви від 21.03.2012 року йому не було надано та не повідомлено про умови кредитування. Розмір заборгованості є неповним, з нього неможливо зрозуміти порядок розрахунку заборгованості і рух коштів по кредитній карті. Надані банком розрахунки не відповідають дійсності, оскільки станом на 31.05.2015 року його заборгованість за тілом кредиту складала 7 579 грн. 60 коп., а станом на 16.05.2016 вже склала 14 804 грн. 61 коп. хоча банк не збільшував ліміт кредитування. Одночасно повідомив, що при порушенні сплати ним заборгованості і вичерпанні кредитного ліміту, банк продовжував нараховувати відсотки і зверх ліміту здійснював покупки товарів, які він особисто не купував. Разом з тим, протягом всього часу банк стягував страхові платежі, при цьому він договору страхування не укладав. ОСОБА_3 повідомив, що у разі укладання договору страхування він міг би звернутися до страхової компанії, оскільки в період користування кредитом він тривалий час не працював внаслідок втрати працездатності у зв'язку з переломом ноги. З урахуванням викладеного ОСОБА_3 просить суд скасувати заочне рішення від 11.12.2017 року.

Представник ПАТ КБ «Приват Банк» подав відзив на заяву про перегляд заочного рішення у якому просив суд відмовити в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення. У відзиві представник позивача зазначив, що кредитною лініє відповідач активно користувався з 07.08.2014 року по 12.05.2016 року. Зміна тіла кредиту безпосередньо пов'язана з користуванням картою (зняття коштів, оплата послуг і т.д.), що і спричинило зміну розміру тіла кредиту. На підтвердження своїх доводів представник банку надав виписку з рахунку.

Заявник в судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник позивача ПАТ КБ «Приватбанк» пожав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідності до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення, з наступних підстав.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підстав у своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, лише за сукупністю цих двох умов у суду є підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду в загальному порядку.

З матеріалів справи вбачається, що 21.03.2012 року ОСОБА_3 звернувся до ПАТ «КБ «Приват Банк» з метою отримання банківських послуг, у зв'язку з чим підписав заяву-анкету б/н про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приват Банку датовану 21.03.2012 роком.

При цьому ОСОБА_3 отримав кредит в розмірі 2 000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Відповідач ознайомився і погодився з Умовами та правилами надання банківських послуг в Приват Банку (далі-Умовами), підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами складає між ним і банком договір про надання банківських послуг, про що свідчить підпис відповідача у цій заяві.

07.08.2014 року відповідачу переоформлено кредитну карту на престижну карту «Gold» та відкрито картковий рахунок, згідно якого останній отримав кредит у розмірі 8 000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Згідно п. 2.1.1.2.3. Умов, клієнт дає свою згоду на те, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, і клієнт дає право банку в будь-який момент змінити (зменшити, збільшити чи анулювати) кредитний ліміт.

Відповідно до вимог п. 2.1.1.2.4. Умов, підписання договору є прямою та безумовною згодою клієнта щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком.

Згідно п. 2.1.1.5.5. Умов, клієнт зобов'язаний погашати заборгованість по кредиту, відсоткам за його користування, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених діючим договором.

Відповідно до п. 2.1.1.5.7. Умов, власник зобов'язаний стежити за витратою коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту.

Згідно п. 2.1.1.13. Умов, при виявленні карти, раніше заявленої втраченої або незаконно використовуваної, держатель карти повинен негайно повідомити про це в Банк.

Відповідно до п. 2.1.3.13. Умов, при отриманні інформації про несанкціоноване списання грошових коштів з дебетної карти (у тому числі за допомогою смс інформування банку) клієнт зобов'язується негайно повідомляти про це банк.

Згідно п. 2.1.5.13 Умов, клієнт погоджується з тим, що у разі виникнення простроченої заборгованості по картрахунку, за яким передбачено овердрафт, або виникнення заборгованості по картрахунку, за яким овердрафт не передбачений, банк має право на безакцентне списання суми невикористаного грошового заобов'язання у межах залишку за іншими картрахунками клієнта в банку.

Відповідно до п. 2.1.5.14. Умов, банк має право на безакцептне списання з картрахунку суми невиконаного грошового зобов'язанння у межах залишку на картрахунку.

Згідно п. 2.1.6.1. Умов, овердрафт є формою кредитування клієнта банком, що дозволяє здійснювати видаткові операції по картрахунку понад сум, що є на картрахунку.

Відповідно до п. 2.1.6.12. Умов, погашення овердрафта - поповнення картрахунка власника здійснюється шляхом внесення коштів у готівкому або безготівковому порядку і зарахування їх банком на картрахунок власника, а також шляхом договірного списання з інших рахунків клієнта на підставі договору.

Одним із підпунктів п. 2.1.6.13. передбачено, що з метою інформування клієнта про факт перевищення доступного залишку по кредитній карті, карті для виплат, інтернет-карті, елітній карті йому додатково після трансакції спрямовується смс.

За таких умов, твердження ОСОБА_3 про те, що з правилами і умовами кредитування він ознайомлений не був, спростовується підписанням останнім заяви 21.03.2012 року про ознайомлення та приєднання до цих Умов.

Щодо надання банком невірних розрахунків тіла кредиту у розмірі 14 604 грн. 61 коп. при встановленому кредитному ліміті 8 000 грн., то зазначене в повній мірі спростовується виникненням несанкціонованого овердрафту, тобто використання клієнтом грошових коштів понад залишку на рахунку або встановлений банком ліміт овердрафту в розумінні п. 1.1.1.63. Умов.

Несанкціонований овердрафт виник з вини самого ОСОБА_3, який після використання встановленого кредитного ліміту продовжив використовувати картку, знімаючи грошові кошти в банкоматах та купуючи продукти, що підтверджується випискою з карткового рахунку.

Саме лише твердження відповідача про те, що при порушенні сплати ним заборгованості і вичерпанні кредитного ліміту, банк продовжував нараховувати відсотки і зверх ліміту здійснював покупки товарів, які він особисто не купував на вимогах закону не ґрунтується, спростовуються зазначеними вище пунктами Умов та належними, допустимим і достатніми доказами в суді не підтверджено.

З аналізу зазначених вище пунктів Умов випливає, що виключно держатель карти є розпорядником коштів на ній, який повинен стежити за рухом коштів та у разі виникнення несанкціонованих дій з коштами на картрахунку повинен повідомити банк про такі дії з метою їх припинення.

Враховуючи викладене вище, а також те, що ОСОБА_3 не надано суду будь-яких доказів того, що останній звертався до банку у зв'язку з викраденням чи втратою карти, а також з приводу того, що з його карти після використання кредитного ліміту продовжувались здійснюватися покупки чи зніматися кошти в банкоматах, тому суд відкидає такі доводи відповідача, як неспроможні.

З урахуванням викладеного вище суд вважає, що в заяві про перегляд заочного рішення відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті.

Відтак, наявність одночасно двох умов для скасування заочного рішення судом не встановлено, а тому суд вважає, що підстави для застосування ст. 288 ЦПК України відсутні.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

За таких обставин, заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 260, 280-288 ЦПК України,

ухвалив:

заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Повний текст ухвали складено 8 квітня 2019 року.

Заочне рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту цієї ухвали шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд.

Суддя