Справа № 309/3320/18
Провадження № 2/309/468/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 березня 2019 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Орос Я.В..

за участю секретаря: Соймик Н.І.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду, цивільну справу за позовом:

ОСОБА_3

до

ОСОБА_4

про стягнення аліментів на повнолітню доньку, яка продовжує навчання

ОСОБА_3

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про стягнення аліментів на повнолітню доньку, яка продовжує навчання. Позовні вимоги вмотивовані тим , що вона перебувала в шлюбі з відповідачем ОСОБА_4, який відповідно до рішення Хустського районного суду від 17 травня 2002 року було розірвано. За період перебування у шлюбі у них народилася одна донька - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка залишилася проживати з позивачем та на даний час є студенткою факультету історії та міжнародних відносин Ужгородського національного університету. Позивач працює в Хустській районній лікарні на посаді медичної сестри і неодноразово просила відповідача допомогти фінансово у звязку з навчанням доньки, та відповідач відмовляється від сплати аліментів в добровільному порядку. Відповідач працює в Хустському відділі поліції ГУ НП в Закарпатській області і займає посаду начальника сектору РПП Хустського відділу поліції. Просить суд постановити рішення, яким стягнути з відповідача на її користь аліменти на повнолітню доньку, яка продовжує навчання в твердій грошовій сумі у розмірі 2000 грн., до закінчення нею навчання.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала, покликаючись на наведені в позові обставини, просить їх задоволити.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 заперечила проти задоволення позову, покликаючись на обставини, які викладені у письмовому відзиві. Зокрема, представник відповідача ствердила, що на даний час відповідач ОСОБА_4 має іншу сімю та має на утриманні двох малолітніх дітей, а також престарілих непрацездатних батьків. Твердження позивача про те, що відповідач не допомагає фінансово є безпідставними, оскільки після того як донька вже стала повнолітньою він постійно з нею спілкувався та надавав доньці матеріальну допомогу. Через деякий час, донька перестала спілкуватися з батьком, однак він продовжував надавати їй фінансову допомогу, що стверджується квитанціями за квітень-липень 2018 року в сумі 9000 тис. грн.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити виходячи з наступного.

В судовому засіданні належними доказами встановлено, що перебувала в шлюбі з відповідачем ОСОБА_4, який відповідно до рішення Хустського районного суду від 17 травня 2002 року було розірвано. За період перебування у шлюбі у них народилася одна донька - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка залишилася проживати з позивачем та на даний час є студенткою факультету історії та міжнародних відносин Ужгородського національного університету, що підтверджується довідкою №79, яка видана 10.10.2018 р. /а.с. 12/.

Згідно зі ст.141 СК України мати, батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини.

Відповідно до статті 199 СК України, якщо повнолітня дочка, продовжує навчання і у зв'язку з цим потребує матеріальної допомоги, батьки зобов'язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу.

У зазначеній нормі права законодавець пов'язує обов'язок батьків утримувати своїх повнолітніх дітей, які продовжують навчання і у зв'язку з цим потребують матеріальної допомоги, до досягнення ними двадцяти трьох років за умови, коли батьки можуть надавати таку матеріальну допомогу.

Частиною другою статті 199 СК України встановлено, що право на утримання припиняється у разі припинення навчання.

Згідно з частини першої статті 200 СК України суд визначає розмір аліментів на повнолітнього сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у статті 182 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст.182 СК України (з урахуванням змін від 17.05.2017 року), при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

Згідно п.20 постанови Пленуму ВСУ від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз'яснено, що обов'язок батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчатися після досягнення повноліття (незалежно від форми навчання), виникає за обов'язкової сукупності таких юридичних фактів: досягнення віку, який перевищує 18, але є меншим 23 років; продовження ними навчання; потреба у зв'язку з цим у матеріальній допомозі; наявність у батьків можливості надавати таку допомогу.

Аналіз вказаних норм свідчить про те, що для наявності підстав для задоволення позову про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини на час її навчання, повинно існувати чотири умови, а саме: дитина повинна навчатись, потребувати матеріальної допомоги, її вік не повинен перевищувати 23 років, батьки повинні мати можливість надавати матеріальну допомогу.

Відповідно до ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Однак , позивачем не додано жодного доказу на підтвердження того, та в судовому засіданні не доведено, що донька ОСОБА_5 здійснює відповідні витрати у зв'язку з навчанням та потребує відповідної матеріальної допомоги у зв'язку з цим. Натомість, у матеріалах справи наявні квитанції про переказ коштів відповідачем ОСОБА_4 своїй повнолітній доньці ОСОБА_6 від 16 квітня 2018 року, 04 червня 2018 року, 03 липня 2018 року в розмірі по 3000 тис. грн. /а.с.30-31/

Крім того, в судовому засіданні встановлено , що на даний час відповідач створив нову сімю, та має на утриманні , двох малолітніх дітей, дружину, яка перебуває у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку , а також не працездатних батьків, що також враховується судом при прийнятті даного рішення. ( а.с.24-28)

За наведених вище обставин, суд вважає , що в задоволенні позову слід відмовити за недоведеністю позовних вимог.

Згідно до п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнена від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України, ст.ст. 182, 199, 200 Сімейного кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення аліментів на повнолітню доньку, яка продовжує навчання - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, в цей же строк з дня його отримання через Хустський районний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення було виготовлено 04 квітня 2019 року.

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_7