КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№22-ц/824/5832/2019 Головуючий в 1 інстанції - П'ятничук І.В.
У Х В А Л А

03 квітня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Панченка М.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_3, на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 28 грудня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Товариства з додатковою відповідальністю «Універсам №12», ОСОБА_4 про відшкодування невиплаченої заробітної плати, компенсації за невикористану відпустку, відшкодування за час затримки розрахунку при звільненні, компенсації втрати частини доходів,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 28 грудня 2018 року позовні вимоги ОСОБА_3 задоволено частково.

Не погоджуючись із ухваленим рішенням в частині відмови в задоволенні позовних вимог про відшкодування невиплаченої заробітної плати, відшкодування за час затримки розрахунку при звільненні, компенсації втрати частини доходів, представник ОСОБА_304 лютого 2019 року подавапеляційну скаргу.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.03.2019 року визначено суддю-доповідача по даній справі - Сержанюка А.С.

Разом з тим, суддею-доповідачем в ухвалі від 01 квітня 2019 року заявлено самовідвід від участі у даній справі.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.04.2019 року визначено суддю-доповідача Панченка М.М.

Таким чином, вважаю за необхідне прийняти до свого провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Товариства з додатковою відповідальністю «Універсам №12», ОСОБА_4 про відшкодування невиплаченої заробітної плати, компенсації за невикористану відпустку, відшкодування за час затримки розрахунку при звільненні, компенсації втрати частини доходів.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що в апеляційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Між тим, враховуючи, що повний текст оскаржуваного судового рішення виготовлено 04 січня 2019 року та керуючись положеннями ст. 354 ЦПК України, слід дійти висновку про те, що строк на апеляційне оскарження заявником не пропущено.

Проте, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Так, скаржником не надано суду документу, який підтверджує сплату судового збору за подання апеляційної скарги на судове рішення першої інстанції.

При цьому, скаржник посилається на те, що він звільнений від сплати судового збору, оскільки дана справа є спором про стягнення заробітної плати.

Разом з тим, указані доводи скаржника не можуть бути прийняті до уваги, з огляду на таке.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» установлено пільги щодо сплати судового збору, згідно з пунктом 1 частини першої якої від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Структура заробітної плати визначена статтею 2 Закону України «Про оплату праці», за змістом якої заробітна плата складається з основної та додаткової заробітної плати, а також з інших заохочувальних та компенсаційних виплат. Основна заробітна плата - це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов'язки), яка встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців. Додаткова заробітна плата - це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці, яка включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов'язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Інші заохочувальні та компенсаційні виплати, до яких належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Крім того, на підставі статті 2 Закону України «Про оплату праці» структуру заробітної плати можна визначити, беручи до уваги положення Інструкції зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Державного комітету статистики України від 13 січня 2004 року № 5 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 27 січня 2004 року за № 114/8713 (далі - Інструкція № 114/8713), розробленої відповідно до Закону України від 17 вересня 1992 року N 2614-XII «Про державну статистику» та Закону України «Про оплату праці» з урахуванням міжнародних рекомендацій у системі статистики оплати праці й стандартів Системи національних рахунків (за змістом преамбули цієї Інструкції).

Відповідно до пункту 1.3 Інструкції № 114/8713 для оцінки розміру заробітної плати найманих працівників застосовується показник фонду оплати праці. До фонду оплати праці включаються нарахування найманим працівникам у грошовій та натуральній формі (оцінені в грошовому вираженні) за відпрацьований та невідпрацьований час, який підлягає оплаті, або за виконану роботу незалежно від джерела фінансування цих виплат. Фонд оплати праці складається з: фонду основної заробітної плати; фонду додаткової заробітної плати; інших заохочувальних та компенсаційних виплат.

При цьому, інші виплати, що не належать до фонду оплати праці, встановлені в розділі 3 Інструкції № 114/8713, згідно з пунктом 3.9 якого до них відносяться суми, нараховані працівникам за час затримки розрахунку при звільненні.

З наведених норм чинного законодавства вбачається, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв'язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Саме така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року по справі №910/4518/16

Таким чином, за подання даної апеляційної скарги скаржник не звільнений від сплати судового збору, оскільки рішення суду першої інстанції оскаржується позивачем, у тому числі, в частині відмови у задоволенні позовних вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»(в редакції, чинній на момент подання апеляційної скарги), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»(в редакції, чинній на момент подання апеляційної скарги) за подання апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір, що підлягає сплаті, складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Враховуючи ціну позову в частині вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні(75 400 грн.), ставка судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, складала 754 грн. 00 коп.

Таким чином, за подання апеляційної скарги на зазначене судове рішення ОСОБА_3 має сплатити 1131 грн. 00 коп. судового збору на Р/р: 0024; Отримувач коштів: УК у Солом'янському районі м. Києва; Код ; Банк: Казначейство України(ЕАП); МФО банку: 899998 , код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Після усунення недоліків, особа, яка звернулася з апеляційною скаргою, повинна надати оригінал квитанції/платіжного доручення про сплату судового збору.

Згідно з ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За змістом ч.ч.1-2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Колегія суддів не може прийняти до уваги посилання скаржника на те, що апеляційне провадження підлягає відкриттю в частині вимог, які не оплачуються судовим збором, оскільки в силу вимог ст. 367 ЦПК України, апеляційний суд переглядає справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги, якими скаржник мотивує незаконність ухваленого судом першої інстанції судового рішення.

Суд вважає, що доводи незаконності судового рішення та вимоги апеляційної скарги, від яких скаржник не відмовився у суді апеляційної інстанції, слід сприймати у сукупності, а часткове відкриття апеляційного провадження не передбачене чинним процесуальним законодавством.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без руху та скаржнику надається строк 10 днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Керуючись ст.ст.185,357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Прийняти справу до свого провадження.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_3, на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 28 грудня 2018 рокузалишити без руху та надати скаржникові строк 10 днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків.

Попередити, що в разі не виправлення у визначений судом строк недоліків апеляційної скарги, вона буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: