Ухвала

06 березня 2019 року

м. Київ

справа № 761/17715/16-ц

провадження № 61-3985ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Лесько А. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1, подану адвокатом Махінічем РусланомВікторовичем, на ухвалу Київського апеляційного суду від 14 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Міжнародного Комітету Червоного Хреста делегації в Україні, треті особи: Державне підприємство «Генеральна дирекція з обслуговування іноземних представництв», Міністерство закордонних справ України, про визнання незаконним, скасування наказів про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У 2016 році ОСОБА_1 звернувся з позовом до Міжнародного Комітету Червоного Хреста делегації в Україні, треті особи: Державне підприємство «Генеральна дирекція з обслуговування іноземних представництв», Міністерство закордонних справ України, в якому просив визнати незаконним та скасувати наказ відповідача від 06 квітня 2016 року № 3/04/2016 про його звільнення, а також наказ відповідача від 08 квітня 2016 року № 68і в частині його звільнення з посади спеціаліста з інформаційних технологій та мереж; визнати незаконним та скасувати запис від 08 квітня 2016 року № 18 в трудовій книжці позивача; поновити його на посаді спеціаліста з інформаційних технологій та мереж Міжнародного Комітету Червоного Хреста з посадовим окладом згідно з трудовим договором від 30 грудня 2014 року; стягнути з відповідача на його користь суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу, а також моральну шкоду в розмірі 100 000,00 грн.

Заочним рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2018 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 через адвоката Махініча Р. В. оскаржив його в апеляційному порядку.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 грудня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1, в інтересах якого діє Махініч Р. В., на заочне рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2018 року залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 січня 2019 року ОСОБА_1, в інтересах якого діє Махініч Р. В., на заочне рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2018 року визнано неподаною та повернуто особі, яка її подала.

22 лютого 2019 року (відповідно до відтиску поштового штемпеля на конверті) ОСОБА_1 через адвоката Махініча Р. В. направив касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 14 січня 2019 року.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У порушення вимог зазначеної норми закону до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору.

При цьому касаційна скарга містить посилання на те, що ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору за подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

За змістом наведеної норми Закону позивачі мають пільги зі сплати судового збору виключно за позовними вимогами, що стосуються стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. За іншими позовними вимогами у трудових спорах позивачі не звільняються від сплати судового збору.

Таким чином, ОСОБА_1 звільнений від сплати судового тільки за позовними вимогами, що стосуються поновлення на роботі, пільг зі сплати судового збору за позовними вимогами про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди позивач не має.

У зв'язку з наведеним заявнику необхідно сплатити судовий збір за касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 14 січня 2019 року.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

За подання касаційної скарги на ухвалу суду заявнику-фізичній особі необхідно сплатити судовий збір у розмірі, визначеному підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», який становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2019 року визначено в розмірі 1 921,00 грн.

Таким чином, розмір судового збору, який необхідно сплатити заявнику становить 384,20 грн (1 921,00 грн Х 0,2).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Згідно з частиною другою статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху для сплати судового збору в розмірі 384,20 грн.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1, подану адвокатом Махінічем Русланом Вікторовичем, на ухвалу Київського апеляційного суду від 14 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Міжнародного Комітету Червоного Хреста делегації в Україні, треті особи: Державне підприємство «Генеральна дирекція з обслуговування іноземних представництв», Міністерство закордонних справ України, про визнання незаконним, скасування наказів про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкодизалишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. О. Лесько