Справа № 357/651/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 квітня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Б. І. ,

при секретарі - Тодосієнко О. А.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду №6 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу, який мотивує тим, що між ним та відповідачкою 27.04.1996 року було зареєстровано шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб. Від шлюбу мають малолітню доньку - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Сімейне життя з відповідачкою не склалось через розбіжність поглядів на сімейне життя та ведення спільного господарства. Зазначає, що подальше збереження шлюбу не можливе та суперечить їхнім інтересам.

Позивач у судове засідання не з'явився, про день і час розгляду справи був повідомлена належним чином, направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Відповідачка в судове засідання не з'явилась, про день і час розгляду справи була повідомлена належним чином, направила до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнала в повному обсязі.

У відповідності до ч.3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про задоволення вимог позивачки.

Так, судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, зареєстрованому 27 квітня 1996 року у відділі реєстрації актів громадянського стану Білоцерківського міськвиконкому Київської області, актовий запис № 386, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2. Від шлюбу мають малолітню доньку - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3. З жовтня 2018 року шлюбні стосунки не підтримуються, шлюб має формальний характер, збереження сім'ї не можливе, збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя.

Згідно ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Норми частин 3 і 4 ст. 56 СК України передбачають, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З'ясувавши дійсні взаємини подружжя, причини подання позову про розірвання шлюбу, інші обставини життя подружжя, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін і тому шлюб між сторонами має бути розірваний.

При укладенні шлюбу відповідачка змінила своє прізвище, однак при розгляді справи судом не порушувалось питання про зміну прізвища у випадку задоволення позову про розірвання шлюбу.

За таких обставин, враховуючи, що вибір прізвища при розірванні шлюбу є правом особи, вирішуючи питання про зміну прізвища відповідача на дошлюбне не вбачається за необхідне.

Отже, після розірвання шлюбу прізвище відповідачки залишити «ОСОБА_2».

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п.п. 9,13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» як особа з інвалідністю ІІ групи та учасник бойових дій.

Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від оплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, що їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Приймаючи до уваги вимоги ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачки на користь держави судовий збір у сумі 768 грн. 40 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 112,113 СК України, ст.ст. 12, 13, 81, 158, 200, 206, 258- 265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 27 квітня 1996 року у Відділі реєстрації актів громадянського стану Білоцерківського міськвиконкому Київської області, актовий запис № 386, - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище відповідачки залишити «ОСОБА_2».

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 (Паспорт серії НОМЕР_4, РНОКПП: НОМЕР_1, місце реєстрації: АДРЕСА_1) на користь держави судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні скарги подаються учасниками справи через Білоцерківський міськрайонний суд.

СуддяБ. І. Кошель