У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.04.2019 року

м. Лозова Харківської області

Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі:

головуючого - Харабадзе К.Ш.,

за участю секретаря - Бєловол О.О.,

Справа № 629/5230/16-ц

Номер провадження 2/629/22/19

позивач - ОСОБА_1

відповідач - Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «МРІЯ»

про розірвання договорів оренди земельної ділянки,

розглянувши клопотання про призначення повторної комплексної комісійної судової інженерно- екологічної та ґрунтознавчої експертизи за позовом ОСОБА_1 до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «МРІЯ» про розірвання договорів оренди земельної ділянки

встановив:

Позивач звернувся до суду із даною позовною заявою.

Представником відповідача ОСОБА_2 надано клопотання про призначення повторної комплексної комісійної судової інженерно-екологічної та ґрунтознавчої експертизи, посилаючись на те, що встановлені експертизою № 15853/17-48/5537/18-34/5823/18-48 від 28.03.2018 року зміни показників родючості ґрунтового покриву на земельних ділянках кадастровий номер НОМЕР_2 та кадастровий номер НОМЕР_1 повною мірою не відображають їх дійсний агрохімічний стан, оскільки під час відбору зразків для проведення експертизи було порушено вимоги п.2.2.2. Методики проведення агрохімічної паспортизації земель сільськогосподарського призначення від 20.03.2013 року, а саме для формування змішаного ґрунтового зразку на кожній елементарній ділянці фактично було відібрано 5 індивідуальних зразків замість необхідних 20 зразків. Також були порушені вимоги розділу 1 «Обстеження земель сільськогосподарського призначення» Методики агрохімічної паспортизації земель сільськогосподарського призначення від 2003 року, в якому зазначено, що змішані зразки ґрунту складаються з 20 індивідуальних проб, рівномірно відібраних з маршрутної лінії - вісі (або діагоналі) елементарної ділянки. Індивідуальні проби відбираються з ораного шару ґрунту (0-25 см). Під час допиту 06.12.2018 року експерт Мірошниченко М.М. підтвердив, що під час дослідження керувався саме вказаними Методиками, та зазначив, що співробітниками, залученими для здійснення відбору ґрунту, було відібрано від трьох до п'яти змішаних зразків, які складались з п'яти індивідуальних проб. Висновок експертів про деяке зниження вмісту гумусу на земельній ділянці кадастровий номер НОМЕР_2 є безпідставним, оскільки даний показник за загальним правилом наводять з точністю лише до першого знаку після коми (ДС'ГУ 4362:2004)(підтверджено показаннями експерта Мірошниченка М.М.).Тому в результатах експертизи по земельній ділянці кадастровий номер НОМЕР_2 вміст гумусу має бути 4,8, а не 4,77%. Тобто ніякого зниження вмісту гумусу порівняно з із результатами аргохімобстеження 2009 року (4,8%) не відбулося. Також неможна погодитися із висновком про істотне зниження вмісту гумусу на земельній ділянці кадастровий номер НОМЕР_1, оскільки, встановлені зміни (-8,0%) знаходяться в межах допустимої похибки для даного виду аналізу, яка згідно п. 10.2 розділу 10 «Точність методу» ДСТУ 4289:2004 для ґрунтів вмістом гумусу на рівні 3-5% складає до 15%. Це означає, що результати вимірювання одного і того ж зразка ґрунту цілком можуть відрізнятися між собою на 15% як у більшу, так і в меншу сторону. Таким чином, за вказаної точності методу визначення вмісту органічної речовини(гумусу) в ґрунті зміни даного показника на 8% не можуть вважатися істотними. Крім того, відповідно до розділу 1 «Обстеження земель сільськогосподарського призначення» Методики агрохімічної паспортизації земель сільськогосподарського призначення від 2003 року, чинної на момент аргохімобстеження 2009 року, індивідуальні ґрунтові зразки відбиралися з глибини 0-25 см, а підчас проведення експертизи зразки відбиралися з глибини 0-30см, тому порівнювати ці результати між собою і робити висновки про зміну величини агрохімічних показників не має підстав. Також, протягом останніх років система застосування добрив на полях, де розташовані земельні ділянки кадастровий номер НОМЕР_2 і кадастровий номер НОМЕР_1 була ідентичною, а тому встановлене на одному полі підвищення вмісту рухомих сполук фосфору і калію, а на іншому полі - їхнє зменшення, не може бути наслідком незбалансованого землекористування, а лише підтверджує наявність просторової неоднорідності даних агрохімічних показників Враховуючи порушення вищевказаних вимог до відбору зразків ґрунту під час експертизи, а також суперечливість деяких висновків експертизи, вважає, що висновок експертів за результатами проведення комплексної комісійної судової інженерно-екологічної та ґрунтознавчої експертизи від 28.03.2018 року № 15853/17-48/5537/18-34/5823/18-48 є суперечливим та викликає сумніви в його правильності, таким чином вважає за необхідне провести повторну експертизу, яку доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз із залученням спеціалістів Української лабораторії якості і безпеки продуктів агропромислового комплексу Національного Університету біоресурсів і природокористування.

Представник позивача ОСОБА_4 в наданому запереченні на клопотання про призначення повторної комплексної комісійної судової інженерно-екологічної та ґрунтознавчої експертизи, вважає клопотання необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, вказувала, що земельні ділянки кадастровий номер НОМЕР_2 та кадастровий номер НОМЕР_1 не відносяться до земель з богарними умовами (посушливі, напівпустельні і пустельні райони), сіножатей, пасовищ та перелогів (земель, що були в сільськогосподарському вжитку, під ріллею, проте покинуті), мають площу 7,76 га та 8,55 га, тобто меншу ніж 30 га. У методиці 2003 року не було передбачено, як саме слід відбирати змішані проби з земельних ділянок паїв розміром 5-10 га, оскільки на час розроблення цієї методики розпаювання земель ще тільки проводилося. Для проведення експертизи Відібрання ґрунту на цих земельних ділянках було здійснено згідно вимог підрозділ 2.2.8 «Обстеження селянських фермерських господарств, присадибних та садово-городніх ділянок», який визначає порядок відбирання ґрунту на ділянках менше 30 га. Відповідно до цього підрозділу 2.2.8 розділу 2.2 «Польовий етап» Методики від 2013 року земельна ділянка ділиться мінімум на три частини, а точкові проби відбираються по діагоналям ділянок. Відібрання ґрунту для проведення судової експертизи від 28.03.2018 року №15853/17-48/5537/18-34/5823/18-48 проведено згідно вимог діючого законодавства. Щодо показників вмісту гумусу на земельній ділянці кадастровий номер НОМЕР_2, то у пункті 9.2 Державного стандарті України ДСТУ 4289 «Якість ґрунту. Методи ня органічної речовини», на який представник відповідача посилається у клопотанні, та за яким проводили вимірювання, зазначено, що результати вимірювання органічного вуглецю округлюються до першого десяткового знаку (п. 9.2). Для того, щоб визначити вміст гумусу, результати вимірювань вмісту органічного вуглецю помножують на коефіцієнт 1,724. Відповідно до загальноприйнятої практики округлення, у кінцевому результаті залишають стільки значущих цифр, щоб передостання була точною, а остання сумнівною. У зв'язку з цим, результати вимірювань наводилися до сотих. Висновок в експертизі від 28.03.2018 року №5853/17-48/5537/18-34/5823/18-48 про деяке зниження вмісту гумусу на земельній ділянці кадастровий номер НОМЕР_2 був зроблений не за даними про земельну ділянку позивача, де вміст гумусу був 4,77?4,8, а за даними про вміст гумусу в ґрунтовому контурі №71, на якому розташована ця ділянка (вміст /су 4,66?4,7), оскільки агрохімобстеження 2009 проводилось саме по контуру, Тобто відбулося деяке зниження вмісту гумусу (4,7 %) на контурі № 71, на якому розташована земельна ділянка кадастровий номер НОМЕР_2 порівняно з із результатами в агрохімобстеження 2009 року (4,8%). У експертизі від 28.03.2018 року № 5853/17-48/5537/18-34/5823/18-48 висновки про погіршення агрохімічного стану та стану родючості ґрунту земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_2 не базується на показнику вмісту гумусу (4,7 %) на контурі № 71, вони обґрунтовані зниженням показників лише вмісту рухомого фосфору у ґрунті, як на контурі № 71 (60,6%), так і на самій земельній ділянці (61,7%), порівняно з агрохімобстеженням 2009 року (91,2%). Щодо визначення вмісту гумусу на земельній ділянці кадастровий номер НОМЕР_1 та щодо похибки результатів вимірювань, то у ДСТУ 4289 наведено допустимі відносні відхили результатів визначання вмісту вуглецю за титрометричним і спектрофотометричним методами від атестованого значення стандартного зразка для довірчої імовірності Р=0,95, які у даному випадку становлять 15 % . Ці допустимі відносні відхили призначено для внутрішньо лабораторного контролю результатів, коли у кожну партію зразків, що вимірюються, включають стандартний зразок ґрунту з атестованими значеннями показників (ДСТУ 4289:2004 Метод визначення органічної речовини. 15% вказано в таблиці 2 відноситься до пунктів 8.1 та 8.2 аналізування (результати аналізу). Якщо розбіжність між результатами вимірювання цього стандартного зразку та його атестованим значенням не перевищують 15 %, то усі результати партії зразків вважають дійсними. Це відхили не кінцевого результату. Під час аналізування зразків ґрунту відібраних на земельних ділянках позивача ці вимоги були враховані, тому результати вимірювань відповідають дійсності. Стосовно глибини відбирання проб за агрохімічної паспортизації, зазначає, що питання недостатньо врегульоване нормативними документами, оскільки у Методиці агрохімічної паспортизації земель сільськогосподарського призначення (Київ, 2003 р.) передбачено глибину 0-25 см, а у Методиці проведення агрохімічної паспортизації земель сільськогосподарського призначення (Київ, 2013) вимагається відбирати на глибину орного шару, але не менше 20 см. У зв'язку з цим, для забезпечення належного порівняння результатів вимірювань, під час судової експертизи, яка проводилася 2 листопада 2017 р. після проведення основного обробітку ґрунту, проби ґрунту відбирали таким чином, щоб максимально відповідати глибині відбирання проб на час проведення паспортизації у 2009 році. Було прийнято до уваги ті обставини, що у 2009 році проби ґрунту відбирали за щільності 1,2 г/см3, тобто коли ґрунт вже прийшов до рівноважної щільності після обробітку. Динаміка зміни щільності ґрунту добре відома усім ґрунтознавцям, і відбувається таким чином: чорноземні ґрунти суглинкового гранулометричного складу після основного обробітку восени зменшують щільність до ?1,0г/см3 (розпушуються), а після закінчення зимового періоду знов приходять рівноважної щільності 1,2 г/см3 . За цих обставин глибині 0-25 см за щільності 1,2 г/см3 відповідає глибина 0-30 см за щільності 1,0 г/см3. Щодо сезонної динаміки агрохімічних показників та просторової неоднорідності агрохімічних показників, то сезонна динаміка агрохімічних показників є об'єктивним фактором. Згідно Методик та ДСТУ вона не розраховується окремо. Разом з тим, вона врахована у ДСТУ 7872 «Охорона фунтів. Деградація ґрунтів. Оцінювання хімічної та фізичної деградації ґрунтів» шляхом визначення основних показників для оцінювання хімічної деградації ґрунтів з певними інтервалами значень, зокрема, вмісту гумусу, рухомого фосфору та калію в межах 4,9 %, що враховує зміни, які можуть бути наслідком, в тому числі, сезонних коливань та інших випадкових чинників. Згідно цього стандарту зміна вищезазначеного інтервалу у бік збільшення показників свідчить про деградацію ґрунтів певного ступеню. Таким чином, експертиза була проведена відповідно до вимог ДСТУ 7872, який не передбачає окремо додаткового розрахунку сезонна динаміка агрохімічних показників, вона ним врахована. Просторова неоднорідність ґрунтового покриву є об'єктивним фактором. Саме тому, під час експертизи проби ґрунту відбиралися не тільки із земельної ділянки позивача, але й з елементарної ділянки (ґрунтового контуру), на якій розташована земельна ділянка позивача. Це дозволило врахувати просторову неоднорідність та досягти порівнюваності даних 2009 та 2017 року. Таким чином, просторову неоднорідність ґрунту було враховано під час експертизи. Посилання представника відповідача на те, що висновок судової експертизи від 28.03.2018 року № 15853/17-48/5537/18-34/5823/18-48 є суперечливим та таким, що викликає сумніви в його правильності, то порівнювати зміни вмісту гумусу, рухомих сполук фосфору і калію при проведенні повторної експертизи з результатами первісної судової експертизи не має сенсу. Ніякої смислової загрузки це порівняння не має. Щодо посилань представника відповідача на залучення до проведення експертизи Української лабораторії якості і безпеки продуктів агропромислового комплексу Національного Університету біоресурсів і природокористування, то згідно ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об'єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судову експертизу» особа, або орган, які призначають або замовляють судову експертизу, можуть доручити її проведення тим судовим експертам, яких внесено до державного Реєстру атестованих судових експертів, або іншим фахівцям з відповідних галузей знань, якщо інше не встановлено законом. З атестату про акредитацію Української лабораторії якості і безпеки продуктів агропромислового комплексу Національного Університету біоресурсів і природокористування слідує, до сфери діяльності цієї установи не відноситься дослідження ґрунтів.

Дослідивши доводи клопотання та матеріали справи, суд вважає, що клопотання про призначення експертизи не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 143 ЦПК України для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтв, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Ухвалою суду від 30.03.2017 року по цивільної справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лозівське хлібоприймальне підприємство» про розірвання договору оренди земельної ділянки провадження зупинено в зв'язку з призначенням судової еколого-ґрунтознавчої експертизи, проведення якої було доручене фахівцям Харківського науково-дослідницького інституту судових експертиз ім. проф. М.С.Бокаріуса (м. Харків, вул. Золочівська, 8-А) із залученням спеціалістів Національного наукового центру «Інститут ґрунтознавства та агрохімії ім. О.Н.Соколовського» (м. Харків, вул. Чайковська, 4). Цивільна справа повернулась до суду без експертизи в зв'язку з відсутністю в ХНДІСЕ фахівців, що атестовані за експертною спеціальністю 8.8 «Дослідження ґрунтів».

Ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 27.07.2017 року було призначено судову еколого-ґрунтознавчу експертизу фахівцям Київського науково-дослідного інституту судових експертиз із залученням спеціалістів Національного наукового центру «Інститут ґрунтознавства та агрохімії ім.О.Н.Соколовського».

Ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 24.10.2017 року зобов'язано з урахуванням ухвали суду від 27.07.2017 року провести лабораторне дослідження проб ґрунтів щодо визначення агрохімічних показників та зміни стану родючості грунтів з кожної досліджуваної земельної ділянки та проведення подальшого порівняного аналізу отриманих результатів. Проведення дослідження доручено фахівцям Національного наукового центру «Інститут ґрунтознавства та агрохімії ім.О.Н.Соколовського» із залученням фахівців ДУ «Інститут охорони грунтів України».

Згідно висновків комплексної комісійної судової інженерно-екологічної та ґрунтознавчої експертизи № 15853/17-48/5537/18-34/5823/18-48 від 28.03.2018 року, враховуючи дані стану агрохімічних показників за 2009 рік, зазначені в листі Харківської філії ДУ «Держгрунтохорона» від 10.01.2017 № 158-19/02/107, з 2008 року по теперішній час (а саме, станом на 02.11.2017 - дату відбору проб ґрунтів представниками ННЦ «Інститут ґрунтознавства та агрохімії імені О.Н.Соколовського» у присутності позивача та представника відповідача), на земельній ділянці з кадастровим номером НОМЕР_2 відбулося погіршення агрохімічного стану та стану родючості ґрунту за показником вмісту рухомого фосфору, а на земельній ділянці з кадастровим номером НОМЕР_1 відбулося погіршення агрохімічного стану та стану родючості ґрунту за показником вмісту гумусу. За результатами проведених досліджень, а саме порівняння змін основних показників родючості на досліджуваних земельних ділянках позивача та земельних контурах, на яких вони розташовані, з даними агрохімічної паспортизації за 2009 рік, на земельній ділянці з кадастровим номером НОМЕР_2 відбулося погіршення родючості ґрунту за показником вмісту рухомого фосфору, що вдвічі перевищує встановлений норматив, а на земельній ділянці з кадастровим номером НОМЕР_1 відбулося погіршення родючості ґрунту за показником вмісту гумусу. Виявлені зміни вмісту рухомого фосфору та гумусу в ґрунті є істотним погіршенням родючості ґрунту, оскільки перевищують встановлені нормативи допустимих змін. Агрохімічний стан та стан родючості ґрунту земельної ділянки кадастровим номером НОМЕР_2, яка згідно плану розташування земельних ділянок Миколаївської сільської ради Лозівського району Харківської області розташована на полі № 356, знаходиться на середньому рівні, з ознаками деградації (виснаження) за вмістом фосфору в ґрунті. Агрохімічний стан та стан родючості ґрунту земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_1, яка згідно плану розташування земельних ділянок Миколаївської сільської ради Лозівського району Харківської області розташована на полі № 395, знаходиться на рівні вищому за середній, але ознаками деградації (виснаження) за вмістом гумусу в ґрунті.

Відповідно до статей 7, 8 Закону України "Про судову експертизу" та з метою забезпечення єдиного підходу при проведенні судових експертиз і підвищення якості проведення судових експертиз, Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 № 53/5 затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (далі - Інструкція) та Науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень .

Відповідно до п. 1.2.13. Інструкції згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об'єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.

Відповідно до п. 11 Постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов'язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Так, порядок відбирання проб викладено у розділі 2.2 «Польовий етап» Методики проведення агрохімічної паспортизації земель сільськогосподарського призначення від 2013 року. Згідно підрозділу 2.2.2 «Відбирання проб ґрунту на ріллі у богарних умовах, сіножатях, пасовищах та перелогах» розділу 2.2 «Польовий етап» Методики від 2013 року визначений порядок відбирання проб ґрунту на полях площею понад 50 га (для Лісостепу та Степу) та 30 га (Полісся, Закарпаття). У зазначених випадках змішані проби відбираються з кожного ґрунтового гуру і складаються з 20 точкових проб.

Земельні ділянки позивача (кадастровий номер НОМЕР_2 та кадастровий номер НОМЕР_1) мають площу меншу ніж 30 га та не відносяться до земель з богарними умовами (посушливі, напівпустельні і пустельні райони), сіножатей, пасовищ та перелогів (земель, що були в сільськогосподарському вжитку, під ріллею, проте покинуті). Їх площа становить 7,76 га та 8,55 га відповідно до Державних актів на право приватної власності на землю.

Для проведення експертизи № 15853/17-48/5537/18-34/5823/18-48 від 28.03.2018 року відібрання ґрунту на земельних ділянках позивача здійснено згідно вимог підрозділ 2.2.8 «Обстеження селянських фермерських господарств, присадибних та садово-городніх ділянок», який визначає порядок відбирання ґрунту на ділянках менше 30 га. За положеннями підрозділу 2.2.8 розділу 2.2 «Польовий етап» Методики від 2013 року земельна ділянка ділиться мінімум на три частини, а точкові проби відбираються по діагоналям ділянок.

Відповідно до вимог п.п. 3.3 пункту 3 «Відбір проб ґрунту» ГОСТу 17.4.4.02-84 «Охорона природи. Ґрунти. Метод відбору і підготовки проб для хімічного, бактеріологічного та гельмінтологічного аналізу», який був дійсний як станом на час проведення паспортизації 2009 року, так і на час проведення експертизи, для хімічного аналізу об'єднану пробу складають не менше ніж з 5 точкових проб, взятих з однієї пробної площадки. Цей ГОСТ вказано в Протоколі відбирання проб № 5 від 2 листопада 2017 р. Згідно протоколу відбирання проб № 5 від 2 листопада 2017 p., який долучено до матеріалів експертного дослідження на кожній з вищевказаних земельній ділянці було відібрано по 3 об'єднаних проби масою близько 1 кг кожний, вказано географічні місць відбирання цих проб.

Суд зауважує, що протокол відбирання проб було підписано також представником ТОВ «Лозівське хлібоприймальне підприємство», будь-яких зауважень до протоколу представником внесено не було.

Виходячи зі змісту клопотання про призначення повторної комплексної комісійної експертизи вбачається відсутність переконливих аргументів, котрі б давали підстави для сумнівів у правильності висновку проведеної комплексної комісійної експертизи у зв'язку з його недостатньою обґрунтованістю, чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи. Істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи, не вбачається.

За таких обставин, суд вважає безпідставним призначення повторної комплексної комісійної експертизи, оскільки заявлене клопотання не містить переконливих доводів неповноти, неясності чи необґрунтованості експертизи, питання викладені в ньому вже були поставлені перед експертами і їх висновки містять відповіді на них, а тому суд вважає його таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.. 259, 260, 261 ЦПК України, суд , -

ухвалив:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про призначення повторної комплексної комісійної судової інженерно- екологічної та ґрунтознавчої експертизи - відмовити.

Ухвали окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку згідно ст.ст. 353, 354, 355, п. 15.5 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України.

Суддя К.Ш.Харабадзе