Справа № 200/4700/19
Провадження №2/200/2875/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 березня 2019 року місто Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровськ Женеску Е.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім'єю, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та його розподіл,-

ВСТАНОВИВ:

26 березня 2019 року позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім'єю, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та його розподіл.

Відповідно до ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи;10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Суд оглянувши матеріали позовної заяви вважає за необхідне залишити заяву без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно - вартістю майна.

Ціна позову - це грошовий вираз майнових прав позивача. Ціна позову визначається лише щодо майнових вимог, тобто тих вимог, які мають грошову оцінку.

Однак, позовна заява не містить ціни позову, визначеної відповідно до вимог ЦПК України.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч.3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Як випливає з позовної заяви позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру щодо визнання права власності на автомобіль, однак судовий збір не сплачено, квитанцій про його сплату позивачем не надано.

Позивачем, зокрема подано клопотання про звільнення її від сплати судового збору у зв'язку з важким матеріальним становищем, посилаючись на те, що вона не працює, на її утриманні перебуває неповнолітній син, вона перебуває в активному пошуку роботі.

Як доказ зазначеного позивачка надала довідку із з державного реєстру фізичних осіб- платників податків станом на 04 березня 2019 року №52543 згідно якої інформація про доходи ОСОБА_1 за період з 1 кварталу 2018 року по 4 квартал 2018 року відсутня.

Однак із позовною заявою позивачка звертається наприкінці березня, актуальної інформації щодо тяжкого матеріального становища та відсутності доходів на момент звернення із позовом не надає.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ч.1 ст. 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку про відсутність достатніх підстав для задоволення вимоги позивача про звільнення її від сплати судового збору, оскільки докази надані позивачкою не містять достатнього підтвердження важкого матеріального становища позивача.

Враховуючи викладене суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, позивачу необхідно сплатити судовий збір та надати суду оригінал квитанції на підтвердження такої сплати.

Крім того, позивачем заявлено майнову вимогу щодо визнання права власності на автомобіль, розмір якої випливає із вартості такого автомобіля, однак позивачкою ціну позову не зазначено та не зазначено якими документами підтверджується вартість майна. У разі відсутності відповідних документів щодо підтвердження ціни позову, позивачу необхідно сплатити судовий збір у максимальному розмірі, а саме: не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та надати суду документ на підтвердження його сплати в оригіналі.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин суд вважає, що позивачу слід надати термін для виправлення недоліків позовної заяви, шляхом подачі позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 260 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору - залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім'єю, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та його розподіл - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п'яти днів з дня отримання ухвали,попередивши позивача, що в разі невиконання ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Е.В. Женеску