Справа № 450/3757/18 Провадження № 2/450/622/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2019 року Пустомитівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Мусієвського В.Є.

при секретарі Гук О.П.

з участю перекладача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Пустомити цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася в суд з цивільним позовом до відповідача про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивує тим, що у шлюбі сторони перебувають з 29.08.2016 року. Від шлюбу мають малолітню доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне життя з відповідачем не склалося, причиною стала різниця характерів, відсутність взаєморозуміння і довіри, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обовязки з ведення спільного господарства. У них склалися неприязні стосунки, втачені всі фізичні і духовні звязки. Вважає, що примирення між сторонами не є можливим. Після розірвання шлюбу просила залишити їй дошлюбне прізвище «Галянта».

Ухвалою від 05.12.2018 року відкрито провадження у справі.

Протокольною ухвалою від 07.03.2019 року підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала та просила позов задоволити.

Відповідач отримав памятку, однак відмовився підписати таку, у судовому засіданні 07.03.2019 року пояснив, що права та обовязки йому не в повній мірі відомо, оскільки в м.Києві усі розмовляють російською мовою, а памятка українською мовою. Після оголошеної судом перерви, відповідач заявив, що права та обовязки йому зрозумілі, склад суду може бути, а в подальшому усно повідомив, що не довіряє суду. Після оголошеної судом перерви для подачі мотивованої письмової заяви про відвід складу суду, подав заяву наступного змісту: "Хочу іншого перекладача", в задоволенні якої відмовлено судом та одночасно роз'яснено вимоги ЦПК України щодо подання мотивованої письмової заяви про відвід перекладача, в тому числі суду. Думку щодо позовних вимог висловити не зміг, оскільки на неодноразові звернення до нього суду повідомляв про необхідність проведення експертизи ДНК, так як існують сумніви щодо його батьківства, не зважаючи на роз'яснення судом необхідності звернення з іншим позовом.

В судовому засіданні 20.03.2019 року відповідач заявив клопотання про його намір укладення угоди з захисником.

В судове засідання 03.04.2019 року відповідач не зявився, хоч був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив.

Заслухавши пояснення позивача, розглянувши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 29.08.2016 року, який був зареєстрований 29.08.2016 року Виконавчим комітетом Сороки-Львівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області, актовий запис № 09, що стверджується свідоцтвом про шлюб серії I-СГ № 276504.

Від шлюбу у сторін є донька ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що стверджується свідоцтвом про народження серії I-СГ № 529107, виданим Виконавчим комітетом Сороки-Львівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу є однією з основних його засад. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. У відповідності із ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на предявлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберегти шлюб з відповідачем.

У відповідності із положеннями ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Приймаючи до уваги пояснення позивача у позовній заяві, відсутність її згоди на примирення, суд вважає, що причини, що спонукають наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Окрім того, відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, таким чином прохання позивача про те, щоб залишити за нею право іменуватися дошлюбним прізвищем «Галянта» є законним та обґрунтованим.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір в сумі 704,80 грн., що підтверджується квитанцією. Оскільки позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню в повному обсязі, сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 82, 89, 141, 247, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ч.2 ст.104, ст.ст. 110, 112 СК України, суд,-

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3,зареєстрований 29.08.2016 року Виконавчим комітетом Сороки-Львівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області, актовий запис №9.

Після розірвання шлюбу залишити за позивачем прізвище - «Галянта».

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 704,80 гривень.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом 30 днів з часу складання повного судового рішення до Львівського апеляційного суду або через місцевий суд до Львівського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зреєстроване місце проживання 81120, с.Сороки-Львівські, вул. Лесі Українки, 43, Пустомитівського району, Львівської області, паспорт виданий 08.12.2016 року, орган, що видав 4632, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1.

Відповідач: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстроване місце проживання 02121, АДРЕСА_1, паспорт серії СО 099038 виданий Дарницьким РУ ГУ МВС України в м.Києві .

Повний текст рішення складено 08.04.2019 року.

Суддя Мусієвський В.Є.