Справа № 274/169/19
Провадження № 2/0274/29/19
УХВАЛА

16.01.2019 року суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Вдовиченко Т.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,-

встановив:

Позивач ОСОБА_1, в особі представника - ОСОБА_3, звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача - ОСОБА_2 на його користь 5995, 00 грн. матеріальної шкоди, завданної внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1, яка належить на праві власності ОСОБА_4, 7000 грн. моральної шкоди та 800 грн. в рахунок відшкодування витрат, понесених внаслідок визначення вартості матеріального збитку.

Відповідно до ч. 1 ст. 134 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 184 ЦПК України позов пред'являється шляхом подання позовної заяви, яка повинна відповідати вимогам ст.ст. 175,177 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи, суддя приходить до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

З наведених норм закону випливає, що з позовом до суду має право звернутися особа, права якої порушено, невизнано або права якої оспорюються. З викладених в позовній заяві обставин справи вбачається, що внаслідок залиття квартири АДРЕСА_2 завдано шкоду власнику цієї квартири - ОСОБА_4. ОСОБА_1 діє за дорученням, тобто має статус представника, а не позивача.

Крім того, як вбачається з долученого до позовної заяви акту від 08.05.2018 року, складеного комісією ПП "Житлоремекс 2", власником квартири № 36, з чиєї вини сталося залиття квартири є ОСОБА_5, доказів на спростування зазначеної обставини до заяви не долучено, а тому не зрозуміла позиція позивача, чому в якості відповідача зазначено ОСОБА_2, адже до позовної заяви не долучено жодного доказу, на підтвердження тієї обставини, що зазначена особа володіє чи розпоряджається зазначеною вище квартирою на відповідній правовій підставі. Тому виходячи з вищенаведеного, потребує уточнення визначення суб'єктного складу даних правовідносин, а саме: позивача та відповідача.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 цього Кодексу до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі. Позивачем не долучено квитанцію про сплату судового збору за вимогою про відшкодування моральної шкоди.

Так при пред'явленні позову було заявлено дві позовні вимоги: 1) про відшкодування матеріальної шкоди; та 2) про відшкодування моральної шкоди.

Позивачем до позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору в розмірі 704,80 грн., тобто за однією вимогою.

Суд звертає увагу позивача на наступне.

При розрахунку судового збору враховується розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлений законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2019 рік" (№ 2629-VIII від 23 листопада 2018 року) розмір прожиткового мінімум для працездатних осіб (РПМПО) з 1 січня 2019 року становить 1921 грн.

Тому розмір судового збору за вимогою про відшкодування матеріальної шкоди буде становити 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( 768,40 грн.)

Згідно ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви немайнового характеру (в даному випадку відшкодування моральної шкоди) фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить з 1 січня 2019 року 768,40 грн.

У зв'язку з викладеним позивачу необхідно доплатити судовий збір за кожною з вимог.

Крім того, відповідно до вимог ч. 2 ст. 83 ст. 177 ЦПК України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви усі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

В порушення зазначенї вимоги, позивачем не долучено доказів, які б підтверджували право власності ОСОБА_4 та ОСОБА_2 на вищезазначені квартири.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Надати позивачу строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

Недоліки позовної заяви мають бути виправлені шляхом складання нового тексту позовної заяви у кількості копій, відповідно до кількості учасників справи.

Розяснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: Т.М.Вдовиченко