пр. № 2/759/2110/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2019 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Коваль О.А.

при секретарі Грень О.О.

за участю представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Києві у порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2,ОСОБА_4 про визнання договору дарування частки квартири недійсним,

В С ТА Н О В И В:

ОСОБА_5 звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до відповідачів про визнання недійсним договору дарування 1/3 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1, що укладений між ОСОБА_2 та його батьком ОСОБА_4 31.07.2018 р., обґрунтовуючи свої вимоги тим, що між позивачем та ОСОБА_2 було укладено договір позики у сумі 96 000 грн, які відповідач зобов'язався повернути до 15.02.2018 р. У зв'язку з невиконанням зобов'язання в добровільному порядку, ОСОБА_5 звернувся до ОСОБА_2 в позовному порядку до Святошинського районного суду м. Києва. Рішенням суду від 25.06.2018 р. позов задоволено, а 01.08. 2018 р. видано виконавчий лист. Проте, знаючи про наявність судового рішення, з метою уникнення виконання рішення суду в примусовому порядку ОСОБА_2 неправомірно подарував своєму батьку ОСОБА_4 належну йому 1/3 частку квартири. Саме цей договір дарування квартири АДРЕСА_1 позивач і просить визнати недійсним.

У судовому засіданні представник позивача подав заяву про залучення до участі у цій справі в якості третьої особи нового власника спірної квартири АДРЕСА_1, а саме: ОСОБА_6 (реєстраційний номер ОКПП НОМЕР_1), оскільки вирішення заявленого позову можу вплинути на його права та обов"язки. Зазначив представник позивача і те, що про такі обставини стало відомо лише з пояснень відповідача ОСОБА_2 в минулому засіданні та з пояснень відповідача ОСОБА_4 наданих суду 03.04.2019 року.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник у судовому засіданні у вирішенні цього питання поклалися на розсуд суду.

Відповідач ОСОБА_4.у судовому засіданні заперечував проти такого залучення до у часті у справі третьої особи.

Суд, вислухавши пояснення всіх учасників процесу, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про задоволення такої заяви представника відповідача, виходячи з такого.

Згідно ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов'язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов'язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Оскільки, в судовому засіданні з"ясувалося, що новим власником спірного на тепер майна, а саме квартири АДРЕСА_1 є не відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_4, а громадянин ОСОБА_6 (реєстраційний номер ОКПП НОМЕР_1), що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек від 13.03.2019 року, тому суд вважає за необхідне залучити ОСОБА_6 до участі у цій справі в якості третьої особи, оскільки вирішення даного спору може вплинути на права останнього.

Керуючись ст. 53 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову задовольнити.

Залучити в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову гр.ОСОБА_6 (реєстраційний номер ОКПП НОМЕР_1), який проживає в АДРЕСА_1 до участі у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2, ОСОБА_4 про визнання договору дарування частки квартири недійсним.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на таку ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Коваль О.А.