Справа № 177/213/19
Провадження № 2/177/453/19
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

Іменем України

05 квітня 2019 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті ОСОБА_1 позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

07.02.2019 позивач звернулася до суду з позовом, в якому просила суд розірвати шлюб укладений між нею та ОСОБА_3, зареєстрований 26.08.1988 року відділом РАЦС Новомосковського міськвиконкому Дніпропетровської області, актовий запис № 433.

Вказувала, що з грудня 2018 року вони з відповідачем припинили шлюбні стосунки, спільного господарства не ведуть, спільного бюджету не мають, їх сім`я фактично розпалася, а шлюб носить лише формальний характер. Примирення між ними вважала неможливим.

Від вказаного шлюбу вони неповнолітніх дітей не мають.

Причиною розпаду сім`ї вказувала різні погляди на життя.

Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище «Яретик».

Позивач правом на участь в судовому засіданні не скористалася, надавши заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій просила позов задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечувала (а.с. 20).

Відповідач про час та місце розгляду повідомлявся у встановленому законом порядку за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання (а.с. 12), але до суду повторно не зявився (а.с. 14, 18-19), про причини неявки суду не повідомив, відзиву не надав, що відповідно до ч.4 ст. 223 ЦПК України, є підставою для постановлення заочного рішення, на підставі наявних у справі доказів.

Зі згоди позивача, яка не заперечує проти заочного розгляду справи, суд на місці постановив ухвалити по справі заочне рішення, на підставі наявних у ній доказів, що відповідає положенням ч.4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України.

У зв'язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 26.08.1988 року відділом РАЦС Новомосковського міськвиконкому Дніпропетровської області між сторонами зареєстровано шлюб, актовий запис № 433 (а.с. 8). У звязку з реєстрацією шлюбу позивач змінила дошлюбне прізвище «Троценко» на «Яретик» (а.с. 8).

Як вказувала позивач, вони з відповідачем не проживають разом з грудня 2018 року (а.с. 20), від шлюбу неповнолітніх дітей на мають. Відповідач до суду не зявився, вказані обставини не заперечив.

Позивач наполягає на розірванні шлюбу, оскільки збереження шлюбу суперечить її інтересам.

Відповідач до суду повторно не зявився, своєї думки щодо розірвання шлюбу не висловив, доводи позивача щодо причин розірвання шлюбу та неможливості його збереження не спростував.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Згідно з ч. 2 ст.112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд не застосовує положення ст. 111 Сімейного кодексу України, оскільки в судовому засіданні зібрано достатньо доказів, які підтверджують, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім'ї стали неможливими, подальше спільне проживання суперечить інтересам позивача.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Аналізуючи вище викладене, беручи до уваги те, що шлюб між подружжям існує лише формально, шлюбні відносини та ведення спільного господарства між ними припинено, позивач наполягає на розірванні шлюбу, тому суд приходить до висновку, що зберегти їх сім'ю на майбутнє неможливо, а подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача. Тому шлюб, зареєстрований між сторонами відділом реєстрації актів цивільного стану Новомосковського міськвиконкому Дніпропетровській області, актовий запис № 433, підлягає розірванню.

Позивачу після розірвання шлюбу залишити прізвище «Яретик».

Оскільки позов ОСОБА_2 задоволено, при цьому нею сплачено судовий збір в розмірі 768,40 грн. (а.с. 1), суд керуючись ч.1 ст. 141 ЦПК України, вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача понесені нею та документально підтверджені судові витрати в розмірі 768,40 грн.

Керуючись ст. ст. 10-13, 76-81, 89, 141, ч. 2 ст. 247, 263-265, 280-282, суд, -

У Х В А Л И В:

Шлюб між ОСОБА_3 Олександровчем, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 26.08.1988 року відділом реєстрації актів цивільного стану Новомосковського міськвиконкому Дніпропетровської області, актовий запис № 433 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище «Яретик».

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_5, кімн. 9, с. Лозуватка, Криворізького району Дніпропетровської області, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_7, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_8, судові витрати в розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок в рахунок сплати судового збору.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, тобто протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання, шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та подання апеляційної скарги на заочне рішення, може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених процесуальним законом строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя С.А. Суботіна