П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня2019 року м. Київ

Справа № 757/36650/16-ц

Провадження: № 22-ц/824/5406/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т.О.,

суддів Гаращенка Д.Р., Пікуль А.А.

секретар Глухенька М.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданніапеляційні скарги ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на ухвали Печерського районного суду міста Києва від 9 листопада 2018 року та від 31 січня 2019 року, постановлені під головуванням судді Писанця В.А., у справі за позовом ОСОБА_2 до Державного агентства рибного господарства України, Державного підприємства «Укрриба», про визнання наказу про звільнення незаконним, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

У липні 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду з вказаним позовом.

8 листопада 2018 року ОСОБА_3 в інтересах ДП «Укрриба» подав заяву про забезпечення доказів у справі шляхом призначення експертизи.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 9 листопада 2018 року заяву ОСОБА_3 в інтересах в інтересах ДП «Укрриба» про забезпечення доказів задоволено.

Призначено у даній справі судову економічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

На розгляд та вирішення поставлені наступні питання:

Чи підтверджується документально та нормативно підготовлений ОСОБА_2 розрахунок середнього заробітку за час вимушеного прогулу?

Чи підтверджується документально та нормативно метод та спосіб обрахунку, який використовує ОСОБА_2 під час розрахунку середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу?

Чи врахована ОСОБА_2 під час здійснення розрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу заробітна плата, отримана за місцем нової роботи?

В якому розмірі підтверджується документально розмір заробітної плати за час вимушеного прогулу?

Зобов'язано ДП «Укрриба», у випадку необхідності, надати експертній установі запитувану необхідну документацію, потрібну для проведення експертного дослідження.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 31 січня 2019 року клопотання заступника директора Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Голікової Т.Д. про направлення матеріалів справи для проведення економічної експертизи, призначеної ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 9 листопада 2018 року, задоволено. Провадження у справі зупинено до отримання висновку експерта.

Не погодившись із такими судовими рішенням, ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 подав апеляційні скарги, в яких, посилаючись на неправильне застосування норм процесуального права, просив скасувати ухвали суду та відмовити у задоволенні заяви про забезпечення доказів шляхом призначення експертизи та зупинення провадження у справі.

На обґрунтування доводів апеляційних скарг зазначив, що ухвалення оскаржуваних судових рішень відбувалось без участі сторін, без виклику позивача для розгляду відповідних заяв, без з'ясування думки позивача з приводу поданих заяв, таким чином, судом порушено принципи змагальності сторін та диспозитивності. Також зазначає, що обрахунок середнього заробітку за час вимушеного прогулу, з яким не погоджується відповідач, не потребує спеціальних знань, оскільки здійснюється за формулою, яка визначена у п.п.2 п. 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року № 100. Крім того, ДП «Укрриба» в запереченнях на уточнену позовну заяву надано довідку щодо обрахунку середнього заробітку ОСОБА_2 на день його звільнення, чим спростовано необхідність у призначенні судової економічної експертизи. Також звертає увагу на те, що економічною експертизою не охоплюються питання, що пов'язані з обрахунком середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Крім того, зупиняючи провадження у справі, суд першої інстанції порушив право позивача на розумні строки розгляду пред'явленого ним позову про поновлення на роботі.

Ухвалами Апеляційного суду Київської області від 28 лютого 2019 року відкрито апеляційне провадження у справі та призначено справу до розгляду.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_3 в інтересах ДП «Укрриба» зазначив, що заява ДП «Укрриба» про забезпечення доказів містить в собі клопотання про розгляд даної заяви без повідомлення учасників справи відповідно до ч. 4 ст. 118 ЦПК України. Підставою для апеляційного оскарження ухвали суду від 9 листопада 2018 року стала формальна незгода позивача з необхідністю встановлення обставин, що мають ґрунтовне значення для справедливого вирішення спору у справі. ДП «Укрриба» вважає розрахунок середнього заробітку, здійснений позивачем, таким, що не відповідає дійсності. Оскільки сторони, обґрунтовуючи свої вимоги, посилаються виключно на розрахунки, які були здійснені ними, та з урахуванням предмету позову, ДП «Укрриба» вважає необхідним застосування спеціальних знань у галузі економіки та проведення експертного дослідження для справедливого та неупередженого вирішення спору. Думка позивача про те, що експертизою не охоплюються питання, що пов'язані з обрахунком середнього заробітку за час вимушеного прогулу, спростовується нормами Інструкції про призначення та проведення судових експертиз. Крім того, експерти Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України не позбавлені права на звернення з клопотанням про надання додаткових матеріалів, зокрема довідки ДПІ у Печерському районі ГУДФС м. Києва щодо розміру заробітної плати ОСОБА_2, однак на даний час матеріали справи таких клопотань не містять, а тому твердження скаржника щодо скасування ухвали та повернення справи до суду першої інстанції для отримання відповідної довідки від ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС м. Києва щодо розміру заробітної плати ОСОБА_2 є необґрунтованими. Крім того, доводи скаржника про обов'язок суду здійснити детальний опис матеріалів є проявом надмірного формального ставлення до передбачених ЦПК України обов'язків суду. Також зазначає, що доводи скаржника, які містяться у скарзі на ухвалу суду першої інстанції від 31.01.2019 року, не мають братися до уваги, оскільки вони не стосуються предмету спору. Отже, за сукупності викладених обставин, просив залишити апеляційні скарги позивача без задоволення, а оскаржувані ухвали без змін.

У судовому засіданні ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 підтримав апеляційні скарги з підстав, наведених у них.

Представник ДП «Укрриба» - ОСОБА_3 заперечував проти задоволення апеляційних скарг, просив ухвали суду першої інстанції залишити без змін.

Представник Державного агентства рибного господарства України в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи відповідач повідомлений належним чином, а тому колегія суддів відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України вважала за можливе слухати справу за його відсутності.

Заслухавши пояснення осіб, які з'явилися у судове засідання, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судових рішень, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи заяву представника ДП «Укрриба» ОСОБА_3 про призначення у справі судової економічної експертизи, суд першої інстанції, враховуючи предмет спору, вважав, що для проведення розрахунку та обчислення суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу потрібні спеціальні знання.

Колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду з огляду на таке.

Відповідно до положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із тих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Обрахунок середнього заробітку за час вимушеного прогулу не потребує спеціальних знань, оскільки здійснюється шляхом простих арифметичних дій за формулою, яка визначена Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року № 100 (далі по тексту - Порядок) .

Так, вказаним вище Порядком передбачено, що середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов'язана відповідна виплата.

Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи.

За приписами пункту 4 розділу 3 Порядку при обчисленні середньої заробітної плати за останні два місяці не враховуються виплати за час, протягом якого зберігається середній заробіток працівника (за час виконання державних і громадських обов'язків, щорічної і додаткової відпусток, відрядження тощо) та допомога у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю.

Пунктом 8 розділу 4 Порядку передбачено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, проводяться шляхом множення середньоденного заробітку на число робочих днів, а у випадку, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середній заробіток. Середньоденна заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі дні на число відпрацьованих робочих днів, а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику, здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді (абз. 2 п. 8 розділу 4 Порядку).

Як убачається із матеріалів справи разом із запереченнями на уточнену позовну заяву від 2 серпня 2018 року Генеральним директором ДП «Укрриба» Кальяном О.В. було подано довідку щодо обрахунку середньоденного заробітку ОСОБА_2 (а.с. 221-222, т. 2), в якій відповідач, виходячи з положень Порядку, проводить відповідні обрахунки.

Крім того, слід відмітити, що відповідно до Наказу Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5 «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» основним видами (підвидами експертизи) є: … 1.2.3 економічна: бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій, а тому питання обрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу не охоплюється економічною експертизою.

Суд першої інстанції, не зважаючи на усталену судову практику, неодноразові роз'яснення вищих судів, припустився помилки та призначив експертизу з питання, яке не потребує спеціальних знань.

Суд звертає увагу сторін на те, що, порушуючи питання про призначення економічної експертизи для проведення обрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу, представник ДП «Укрриба» - ОСОБА_3 демонструє поведінку, яка направлена на свідоме затягування розгляду справи, що свідчить про зловживання наданими процесуальними правами.

Крім того, суд зауважує, що судом першої інстанції при вирішенні питання про забезпечення доказу шляхом призначення експертизи було допущено порушення принципів змагальності сторін та диспозитивності.

За таких підстав, ухвала Печерського районного суду міста Києва від 9 листопада 2018 року підлягає скасуванню.

За положеннями статті 252 ЦПК України у разі призначення експертизи суд може, але не зобов'язаний зупинити провадження у справі.

Зупинення провадження у справі є наслідком призначення судом експертизи, а отже ухвала про призначення судової експертизи та ухвала про зупинення провадження у справі перебувають у нерозривному зв'язку одна з одною.

Оскільки суд першої інстанції безпідставно призначив у справі судову економічну експертизу, ухвала Печерського районного суду міста Києва від 9 листопада 2018 року як така, що постановлена з порушенням норм процесуального права, підлягає скасуванню, а відповідно скасуванню підлягає і ухвала Печерського районного суду міста Києва від 31 січня 2019 року про зупинення провадження у справі з поверненням даної цивільної справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційні скарги ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 9 листопада 2018 року скасувати.

Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 31 січня 2019 року скасувати. Справу повернути до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повне судове рішення складено 1 квітня 2019 року.

Головуючий: Т.О. Невідома

Судді: Д.Р.Гаращенко

А.А.Пікуль