справа № 208/265/16-ц
№ провадження 2-п/208/37/19
УХВАЛА

Іменем України

26 грудня 2019 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області, у складі:

Головуючого, судді Івченко Т.П.,

Секретар судового засідання Корнієнко К.Є.,

Позивача ОСОБА_1

Представника позивача ОСОБА_2 ,

Відповідача ОСОБА_3 ,

Представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні у місті Кам`янське Дніпропетровської області заяву ОСОБА_4 представника за довіреністю ОСОБА_3 про скасування заочного рішення Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 07.09.2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Заводський відділ державної виконавчої служби Дніпродзержинського міського управління юстиції в Дніпропетровській області «про стягнення заборгованості по аліментам та неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів», -

встановив:

Заочним рішенням від 07.09.2016 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Заводський відділ державної виконавчої служби Дніпродзержинського міського управління юстиції в Дніпропетровській області «про стягнення заборгованості по аліментам та неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів» позовні вимоги задоволені, вирішено:

-«Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), уродженця с. Ливенська Новосанжарського району Полтавської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ), уродженка с. Пониква Бродівського району Львівської області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , заборгованість по сплаті аліментів в сумі 22023 (двадцять дві тисячі двадцять три) гривні 92 копійки.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), уродженця с. Ливенська Новосанжарського району Полтавської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ), уродженка с. Пониква Бродівського району Львівської області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , неустойку (пеню) за несплату аліментів на утримання доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в сумі 429211 (чотириста двадцять дев`ять тисяч двісті одинадцять) гривень 43 копійки.

- Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), уродженця с. Ливенська Новосанжарського району Полтавської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ), уродженка с. Пониква Бродівського району Львівської області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , витрати на правову допомогу у розмірі 1 500 гривень.

- Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), уродженця с. Ливенська Новосанжарського району Полтавської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь держави в оплату судового збору:».

Вислухавши сторони та вивчивши матеріали справи суд приходить до висновку про задоволення заяви з наступних підстав.

ОСОБА_4 представник за довіреністю ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про скасування заочного рішення, посилаючись на те, що відповідач не був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, у зв`язку з чим порушено його права та законні інтереси.

Відповідно до заяви про скасування заочного рішення, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зазначає адресу місця реєстрації: АДРЕСА_1 (зміни в назві міста та вулиці відповідно до Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», від 09 квітня 2015 року ), та підтверджує даний факт копією паспорту Громадянина України. Відтак адресу мешкання вказує: АДРЕСА_2 , та підтверджує даний факт актом про не проживання за адресою реєстрації. Крім того, в момент розгляду справи він зазначає, що перебував на Західній Україні, а тому не знав і не міг знати про розгляд справи в Заводському районному суді міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Статтею 284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощенного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст..128 ЦПК України, судова повістка разом із розпискою надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права частина перша статті 8 Конституції України. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права відповідно до частини перша статті 129 Конституції України в редакції, чинній на час розгляду заяви про скасування заочного рішення.

Суд здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, забезпечуючи при цьому верховенство права, а судді - керуючись відповідним принципом (частина перша статті 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 7 липня 2010 року № 2453-VI в редакції, що була чинною на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій; частина перша статті 47 цього Закону в редакції, що була чинною на час розгляду справи судом першої інстанції; частина перша статті 48 вказаного Закону у редакції, чинній на час розгляду справи судом апеляційної інстанції).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 7 липня 2010 року № 2453-VI в редакції, що була чинною на час розгляду справи судами першої й апеляційної інстанцій; стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII).

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Суд повторює, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитись у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права частиною спільної спадщини Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності (див. рішення у справі «Брумареску проти Румунії» [ВП] (Brumarescu v. Romania) [GC], заява № 28342/95, пункт 61, ЄСПЛ 1999-VII). Юридична визначеність передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішень. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного розгляду справи та її нового вирішення. Повноваження судів вищих інстанцій щодо перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок та недоліків правосуддя, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен розглядатись як прихований засіб оскарження, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для повторного розгляду. Відступ від цього принципу може бути виправданим лише коли він обумовлений особливими та непереборними обставинами (див. рішення заява № 52854/99, пункт 52, ЄСПЛ 2003-IX).

Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Відповідно до частини першої статті 5 ЦПК України (у редакції, чинній на час розгляду справи) суд зобов`язаний здійснювати правосуддя на засадах рівності учасників цивільного процесу перед законом і судом незалежно від будь-яких ознак.

Згідно зі статтею 10 ЦПК України (у редакції, чинній на час розгляду справи) цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони й інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що неявка відповідача до суду відбулася з поважних причин, посилання на докази потребують всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи дослідження в судовому розгляді з участю відповідача.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами. Колегія суддів, Верховного Суду в постанові по справі № 0870/8014/12 зазначила, що, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У відповідності до змісту ст. 232 ЦПК України (що діяв на час винесення рішення) випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Заочне провадження є додатковою гарантією позивачеві від зловживання відповідачем процесуальними правами, усунення причин затягування процесу, дотримання судами строків розгляду справи. Проте в окремих випадках розгляд справ у порядку заочного провадження не спрощує, а ускладнює процес та дає відповідачу можливість його затягнути, оскільки він має право на скасування заочного рішення судом, який його ухвалив, після чого справа розглядається в загальному порядку.

Отже, дотримання судами процесуального законодавства при ухваленні та перегляді заочного рішення є визначальним з точки зору виконання інститутом заочного провадження своєї мети сприяти ефективному та оперативному здійсненню правосуддя.

Враховуючи вище наведене, суд приходить до висновку про задоволення заяви ОСОБА_4 , як представника за довіреністю ОСОБА_3 про скасування заочного рішення Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 07.09.2016 року.

Керуючись ст.ст.284,287 ЦПК України, суд,-

постановив:

Заяву ОСОБА_4 , як представника за довіреністю ОСОБА_3 про скасування заочного рішення Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 07.09.2016 року - задовольнити.

Заочне рішення Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 07.09.2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Заводський відділ державної виконавчої служби Дніпродзержинського міського управління юстиції в Дніпропетровській області «про стягнення заборгованості по аліментам та неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів» - скасувати.

Призначити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Заводський відділ державної виконавчої служби Дніпродзержинського міського управління юстиції в Дніпропетровській області «про стягнення заборгованості по аліментам та неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів» до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області за адресою: місто Кам`янське, вул. І. Ясюковича,5, на 21.01.2020 року об 13 годині 30 хвилин, про що повідомити учасників процесу.

Копію ухвали суду невідкладно надіслати сторонам по справі та повідомити їх про час і місце розгляду справи, за їх обов`язковою участі.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали, зазначений строк обчислюється з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Згідно до 15.5) Перехідних положень ЦПК України, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

15.8) оприлюднення інформації щодо справи, визначеної цією редакцією Кодексу, на офіційному веб-порталі судової влади України здійснюється в порядку, визначеному Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.

Суддя Івченко Т. П.