Провадження № 2/752/3103/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

17.12.2019 року Голосіївський районний суд м. Києва

у складі:

головуючого по справі судді - Мазура Ю.Ю.,

за участю секретаря - Воробйова І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Житлово-будівельний кооператив «Теремки», Друга Київська державна нотаріальна контора, про визнання права на спадщину, -

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати за ним право власності в порядку спадкування на квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті батька - ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , який був зареєстрований та постійно проживав за адресою: АДРЕСА_2 і на момент смерті був також зареєстрований за цією адресою. Згідно заповіту померлого ОСОБА_2 , на випадок його смерті він зробив розпорядження та належну йому зазначену квартиру. У зв`язку зі смертю батька та відкриття спадщини до Другої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини своєчасно звернувся позивач та надав всі документи. Постановою державного нотаріуса було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 14.01.2019 року відкрито провадження по даній справі, призначено підготовче судове засідання, а також витребувано від Другої Київської державної нотаріальної контори копію матеріалів спадкової справи стосовно майна ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 19.09.2019 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

Позивач ОСОБА_2 подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує, посилаючись на мотиви викладені в позовній заяві та просить їх задовольнити.

Представник відповідача надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що просить слухати справу за відсутності їх представника та прийняти рішення на підставі поданих стороною доказів згідно чинного законодавства.

Представник третьої особи надав заяву, в якій просить провести розгляд справи за його відсутності. На виконання ухвали суду надав належним чином завірену копію спадкової справи № 62/2018.

Відповідно до ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч.3 ст.13, ч.2 ст.49, ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, матеріали спадкової справи № 62/2018, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Стаття 41 Конституції України, зазначає, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.

Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві 09.12.2018 року ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 7).

Після його смерті Другою Київською державною нотаріальною конторою відкрита спадкова справа № 62/2018.

Відповідно до ст.ст. 1216-1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 за життя склав заповіт на користь ОСОБА_1 .. Згідно п. 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справі про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира.

Відповідно до довідки ЖБК «Теремки» від 18.01.2018 року № 08, померлий ОСОБА_2 є власником кооперативної квартири АДРЕСА_1 . Сума пайового внеску за вказану квартиру сплачена 23.11.1991 року в повному обсязі (а.с. 21).

Згідно з п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 суду слід звернути увагу на наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкоємця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до п. 3.1. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» визнання права власності на спадкове майно, в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових справ у нотаріальному порядку.

Згідно постанови державного нотаріуса Другої державної нотаріальної контори Зайоми Т.Р. про відому у вчиненні нотаріальних дій від 04.07.2018 року № 2634/02-31, видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті його батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 на квартиру АДРЕСА_1 , неможливо у зв`язку з відсутністю державної реєстрації права власності на зазначену квартиру.

Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Згідно ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

У п. 3.3 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 зазначається, що у випадках відсутності правовстановлюючих документів у зв`язку з їх втратою та відсутності реєстрації об`єкта нерухомості за спадкодавцем суди в основному задовольняють вимоги спадкоємців про визнання права власності на нерухоме майно.

З долучених до матеріалів справи копій: свідоцтва про народження НОМЕР_2 від 13 червня 1972 року - вбачається, що позивач по справі - ОСОБА_1 є особою на чию користь складено ОСОБА_2 заповіт від 31.05.2017 року.

Таким чином, враховуючи свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права, те що позивач оформити право власності на спірну квартиру, в нотаріальному порядку не має можливості у зв`язку з відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом; будь-яких інших спадкоємців, які б претендували на спірне майно, судом не встановлено, а тому враховуючи наведене, зібрані по справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, суд вважає позов обґрунтованим, підставним та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Житлово-будівельний кооператив «Теремки», Друга Київська державна нотаріальна контора, про визнання права на спадщину - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_3 , місце проживання АДРЕСА_2 ) в порядку спадкування за заповітом після смерті його батька - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Голосіївський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Ю.Ю. Мазур