Справа № 755/2323/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" грудня 2019 р. . Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Астахової О.О.,

при секретарях: Неділько Л.С., Якименко Т.С., Індик М.В.,

за участю:

представника позивача Іванової А.К., Полєтаєва А.А.

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

ПАТ «Київенерго» звернувся з позовом до суду про стягнення з відповідача ОСОБА_1 заборгованість за не обліковану електричну енергію в сумі 8520,22 грн., заборгованість за спожиту електричну енергію в сумі 15124,48 грн., 3 % річних та інфляційну складову боргу в сумі 3580,36 грн., а також судовий збір у сумі 1762,00 грн.

Мотивуючи вимоги тим, що відповідач ОСОБА_1 зареєстрована та проживає у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , та є споживачем послуг з постачання електричної енергії, що здійснює позивач.

За результатами аналізу оплат з`ясовано, що відповідач не сплачує в повному обсязі за фактичне щомісячне споживання електричної енергії, внаслідок чого станом на 01.01.2018 року у неї утворилась перед позивачем заборгованість у сумі 15124,48 грн.

Посилаючись на положення ст. 625 ЦК України позивач також просить стягнути з відповідача інфляційну складову боргу та 3% річних у розмірі 3580,36 грн. за прострочення виконання грошового зобов`язання.

Крім того, 25.01.2017 року під час перевірки за адресою відповідача виявлено порушення ПКЕЕН про що складено акт порушень № 37561.

Вартість електричної енергії, неврахованої внаслідок порушення боржником ПКЕЕН, проведена за Методикою визначення обсягу і вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричної енергією та становить 8 520,22 грн.

Оскільки станом на 01 січня 2018 року відповідач не здійснила оплати нарахованої заборгованості за необліковану та обліковану електроенергію, це змушує позивача звернутись із даним позовом до суду.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 19 лютого 2018 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Київенерго" до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості. Розгляд якої здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с. 32).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 16 квітня 2018 року, суд перейшов до розгляду цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства "Київенерго" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за правилами загального позовного провадження і призначив до підготовчого засідання. (а.с. 53).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 24 липня 2018 року задоволено клопотання представника позивача - замінено позивача Публічне акціонерне товариство "Київенерго" його правонаступником Приватним акціонерним товариством "ДТЕК Київські електромережі".

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 24 липня 2018 року закінчено підготовче засідання. Справу призначено до судового розгляду.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала в повному обсязі, виходячи з доводів, якими обгрунтована позовна заява та просила суд позов задовольнити.

Відповідач у судовому засіданні проти позову заперечила. Пояснила, що квартира за адресою: АДРЕСА_1 , перебуває у державній (комунальній) власності і була видана на підставі ордеру про право на зайняття житлового приміщення їй та її сестрі. В квартирі АДРЕСА_2 фактично проживає сестра відповідача з двома дітьми. З серпня 2015 року по вересень 2016 року відповідач проживала у квартирі, після чого виїхала з даного помешкання та не спілкується із сестрою. Лічильник по спірній квартирі знаходиться в місцях загального користування і доступ до нього має будь-хто. А тому, заперечила свою вину у виникненні заборгованості за необліковану електричну енергію, оскільки порушень ПКЕЕН вона не вчиняла, у спірний період у квартирі АДРЕСА_2 не проживала.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», затвердженого 22 грудня 2017 року, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадження діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом.

ОСОБА_1 , зареєстрована у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , (а.с. 17). та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», згідно Закону України «Про електроенергетику» та Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312, затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії, якими врегульовано відносини між громадянами та енергопостачальниками та питання, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

За положеннями п. 4.12. Правил роздрібного ринку електричної енергії, розрахунки між споживачем та електропостачальником (іншими учасниками роздрібного ринку, якщо вони беруть участь у розрахунках) здійснюються згідно з даними, отриманими від адміністратора комерційного обліку в порядку, передбаченому Кодексом комерційного обліку, про обсяги поставленої, розподіленої (переданої) та купленої електричної енергії. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 20 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну.

Рахунок за спожиту електричну енергію оплачується:

протягом 5 робочих днів від дня отримання рахунка непобутовим споживачем;

протягом 10 робочих днів від дня отримання рахунка побутовим споживачем;

в інший термін, передбачений договором, але не пізніше 20 календарного дня після закінчення розрахункового періоду.

Як убачається із розрахунку заборгованості наданого позивачем по квартирі АДРЕСА_2 по особовому рахунку № НОМЕР_1 власником якого є ОСОБА_1 , за період з 01.01.2015 по 01.01.2018 року по облікованій електричній енергії виникла заборгованість у розмірі 15 124,48 грн.

Під час судового розгляду позивач вказувала, що вона в квартирі АДРЕСА_2 не проживає з вересня 2016 року та послугами з постачання електричної енергії по вказаній квартирі не користується. Більше того, крім неї у квартирі проживає її сестра та двоє дітей.

Відповідно до ст.ст. 12,81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

За ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтями 77-80 ЦПК України визначено поняття належності, допустимості, достовірності та достатності доказів.

Відповідно до п.п. 3, 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Судом було оголошено у справі перерву для підтвердження відповідачем доводів, на які вона посилається як на підставу своїх заперечень. Зокрема щодо надання суду копії ордеру на право заняття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 ; кількості зареєстрованих у даній квартирі осіб, а також доказів не проживання відповідача у квартирі у спірний період.

Разом з тим, відповідач наданим їй правом на подання доказів і доведення перед судом переконливості своїх доводів, скористалась на власний розсуд, а саме у подальші судові засідання не з`являлась, хоча про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином та жодних доказів суду не надала. Клопотань про витребування (забезпечення) доказів до суду також не подавала.

За положенням ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно із ч.ч.1,2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин суд вирішує справу на підставі наданих сторонами доказів.

Оскільки відповідач ОСОБА_1 відповідно до даних відомостей електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМД» станом на 14.02.2018 року значиться зареєстрованою по квартирі АДРЕСА_2 та як убачається із відомостей про місце проживання наданими Дніпровським РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_1 зареєстрована в даній квартирі з 16.10.1997 року, то суд приходить до висновку, що між позивачем та відповідачем, діють зобов`язальні правовідносини про постачання та користування електричною енергією, згідно якого енергопостачальник бере на себе зобов`язання постачати споживачеві електричну енергію, а споживач зобов`язується оплачувати фактично спожиту електричну енергію у терміни, передбачені договором.

Доказів того що у спірний період з 01.01.2015 року по 01.01.2018 року відповідач у квартирі не проживала суду не надано, та заперечується позивачем.

Доказів того, що відповідачем сплачено заборгованість за спожиту електроенергію суду не надано.

Доказів того, що споживачами по квартирі АДРЕСА_2 є ще інші особи, суду не надано.

Крім того, як установлено під час розгляду справи, відповідач не зверталась до позивача із заявою про складання графіка погашення заборгованості, або відстрочення чи розстрочення терміну її оплати, не надавала доказів, на підтвердження неспроможності погашення боргу.

Таким чином, відповідач, як споживач послуг з енергопостачання, в період 01.01.2015 року по 01.01.2018 року, за яким нараховано позивачем заборгованість, була зобов`язана сплачувати відповідні кошти за постачання такої електричної енергії з урахуванням показань лічильника. При цьому, відповідачем було порушено умови щодо обов`язковості сплати коштів за поставку електричної енергії, у зв`язку з чим заборгованість відповідача за вказаний період у сумі 15124,48 грн. підлягає стягненню на користь позивача.

Згідно із статтею 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням індексу встановленого інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до розрахунку позивача, правильність якого перевірена судом, розмір 3 % річних та інфляційних витрат за прострочення ОСОБА_1 виконання грошового зобов`язання за період з 01.01.2015 року по 01.01.2018 року складає 3580,36 грн.

Ураховуючи наявність прострочення сплати за спожиту електричну енергію з боку відповідача, відсутність будь-яких доказів на підтвердження заперечень щодо позовних вимог позивача та доказів сплати заборгованості за обліковану електроенргію по квартирі АДРЕСА_2 за період з 01.01.2015 року по 01.01.2018 року, суд приходить до висновку, що позов ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 в частині стягнення заборгованості за обліковану електроенергію в розмірі 15124,48 грн., а також 3 % річних та інфляційних витрат за прострочення за період з 01.01.2015 року по 01.01.2018 року у сумі 3580,36 грн. підлягає задоволенню.

Щодо позовних вимог в частині стягнення боргу за необліковану електричну енергію, слід зазначити наступне.

Сторонами не заперечується, що лічильник електричної енергії споживача ОСОБА_1 розташований на сходовій клітці.

25 січня 2017 року представниками постачальника електричної енергії у відсутності відповідача складено Акт про порушення №37561, в якому зазначено, що проведеною перевіркою встановлено порушення ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 36 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, а саме: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу електропередавальної організації після відключення з 29.09.2016 року. А також порушення п. 10,14,42 ПКЕЕН - відсутність пломби електропередавальної організації на кришці лічильника. (а.с.13).

25 січня 2017 року представниками постачальника електричної енергії у відсутності відповідача складено додаток № 2 до Акта про порушення №37561, в якому зазначено, що за телефонним викликом, о 15:00 годин прибув представник ЖРЕО, що здійснює обслуговування будинку по АДРЕСА_3 , в присутності якого було складено акт №37561.

Матеріалами справи підтверджено, що акт від 25 січня 2017 року№37561 та додаток № 2 до нього, містять підпис уповноваженого представника ЖРЕО № 409 ОСОБА_3., який обслуговує будинок по АДРЕСА_3 .

Як убачається із акту про усунення порушень ПКЕЕН від 25.01.2017 року № 37561 інженером постачальника електричної енергії в присутності представника ЖРЕО № 409 ОСОБА_3 по квартирі АДРЕСА_2 для усунення порушень, демонтовано та упаковано в пакет № НОМЕР_2 зразок накиду проводу (мідь 2х2,5). Лічильник залишено в виключеному стані. (а.с.20).

30 січня 2017 року листом № 030/34-201 ПАТ «Київенерго» повідомив ОСОБА_1 про проведення засідання комісії з розгляду актів порушень на якій буде розглянуто складений відносно відповідача акт про порушення ПКЕЕН № 37561 від 25.01.2017 року.

Даний лист отримано ОСОБА_1 особисто 31.01.2017 року, що підтверджується її підписом в рекомендованому поштовому повідомленні про вручення. (а.с.28,29).

За 5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживач електричної енергії зобов`язаний:

1) користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів);

2) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів;

3) за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору;

4) здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору;

5) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів;

6) забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України;

8) забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування;

20) не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача;

Як убачається із протоколу №339 від 27.02.2017 року, за участі споживача ОСОБА_1 відбулося засідання Комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення, під час якої встановлено, що Акт №37561 від 25.01.2017 року складено правомірно. Прийнято рішення провести нарахування згідно з пунктом №3.3 та за формулою №3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ (ПКЕЕН). Період нарахування з 15.11.2016 року по 25.01.2017 року. Всього підлягає до сплати за недораховану електроенергію 8520,22 грн. (а.с. 24).

Також надано розрахунок позивача обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН за актом від 25.01.2017 року № 37561. (а.с.25).

Отримання позивачем 30.01.2017 року лист позивача про проведення засідання комісії з розгляду актів порушень, та в подальшому участь відповідача на засіданні комісії 27.02.2017 року, за результатами якого складено протокол №339 від 27.02.2017 року, спростовує твердження відповідача, що вона з вересня 2016 року виїхала з квартири АДРЕСА_2 та з того часу в ній не проживає, послугами не користується.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з п. 10, 11 Правил користування електричною енергією для населення відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі або на інших об`єктах споживача, та пломб на них покладена на споживача електроенергії. У разі встановлення лічильника в квартирі (будинку) або іншому об`єкті споживача енергопостачальником складається акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. При цьому споживач електроенергії зобов`язаний забезпечувати збереження цих приладів обліку та пломб на них (п. 42 Правил).

Відповідальність за збереження поквартирних приладів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організації, у віданні якої перебуває будинок.

Лічильник електричної енергії споживача ОСОБА_1 розташований на сходовій клітці. Разом з тим, судом достаменно встановлено, що відповідач є користувачем послуг наданих позивачем, зняття та опломбування лічильника електричного приладу була проведена позивачем із дотриманням вимог чинного законодавства. Зокрема, при знятті та опломбуванні лічильника був присутній представник житлової організації № 409 ОСОБА_3 (балансоутримувача будинку). Відповідач була присутня на засіданні комісії щодо розгляду акту про порушення № 37561 від 25.01.2017 року. При цьому зауважень на протокол № 339 від 27.02.2017 року не подавала, акт про порушення № 37561 від 25.01.2017 року не оскаржувала. Заборгованість відповідача за необліковану електроенергію нараховано згідно з пунктом №3.3 та за формулою №3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ (ПКЕЕН) за період нарахування з 15.11.2016 року по 25.01.2017 року. При цьому, позивачем надано розрахунок такої заборгованості, правильність якого перевірена судом.

Пунктом 28 Правил передбачено, що у разі відсутності у споживача коштів на оплату заборгованості він повинен звернутися до енергопостачальника із заявою про складання графіка заборгованості або відстрочення терміну оплати та надати довідки, що підтверджують його неплатоспроможність.

Як встановлено в ході розгляду справи відповідач не зверталась до позивача із заявою про складання графіка погашення заборгованості, або відстрочення терміну її оплати, заборгованість за необліковану еликтричну енергію перед позивачем не сплатила.

З огляду на означене, суд приходить до висновку, що позивачем доведено вину відповідача у пошкодженні пломб приладу обліку електричної енергії та втручання у його роботу з метою заниження показників спожитої електричної енергії, тобто факт самовільного втручання відповідача в роботу електролічильника.

А відтак, розглядаючи справу виходячи з диспозитивності цивільного судочинства на підставі ст. 13 ЦПК України, оцінюючи належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному і повному з`ясуванні обставин справи, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача також підлягає стягненню заборгованість за необліковану електричну енергію по квартирі АДРЕСА_2 за період з 15.11.2016 року по 25.01.2017 року у сумі 8520,22 грн.

А тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Ураховуючи викладене та керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76-81, 141, 247, 258, 259, 352-355 ЦПК України, ст.ст. 4, 11, 526, 530, 610, 612, 625, 642, 648, ЦК України, Законами України «Про житлово-комунальні послуги», «Про ринок електричної енергії» та «Про електроенергетику» (у частині чинності в часі), Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312, суд, -

у х в а л и в:

Позов Публічного акціонерного товариства «Дтек Київські Електромережі» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_3 на користь Публічного акціонерного товариства «Дтек Київські Електромережі», , адреса: 04655, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 20, заборгованість за спожиту електричну енергію станом на 01.01.2018 року у розмірі 15 124,48 грн., 3 % річних та інфляційну складову боргу - 3 580,36 грн., заборгованість за не обліковану електричну енергію за період з 15.11.2016 року по 25.01.2017 року у сумі 8 520,22 грн., судовий збір - 1762,00 грн., в всього 28 987 ( двадцять вісім тисяч дев`ятсот вісімдесят сім) грн. 06 коп.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.О.Астахова