Справа № 2/756/295/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2019 року Оболонського районного суду м. Києва Васалатій К.А. одноособово розглянувши клопотання ОСОБА_2 про відвід головуючому в цивільній справі за позовом ТОВ Фірма «ДОБРОБУТ» до ОСОБА_2, 3 особа - ОСОБА_3 про визнання недійсним договору про надання юридичних послуг, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського р/с м. Києва знаходиться вищевказана цивільна справа за позовом ТОВ Фірма «ДОБРОБУТ» про визнання недійсним договору про надання юридичних послуг. 28.03.2019 р. від відповідача ОСОБА_2 повторно надійшло клопотання про відвід головуючого судді Васалатія К.А.

Суд дослідивши матеріали справи, з'ясував наступне.

Так, через загальну канцелярію суду від відповідача ОСОБА_2 19.11.2018 р. надійшла заява про відвід судді Васалатію К.А. Станом на 29.03.2019 р. дане клопотання перебуває на розгляді у судді Луценка О.М. щодо вирішення питання про відвід судді Васалатія К.А.

Згідно ч. 1 ч. 2 п. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Як вказує ЄСПЛ в п. 66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 р. (заява № 7577/02) «безсторонність, в сенсі п. 1 ст. 6, має визначатися відповідно до суб'єктивного критерій на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто жоден з членів суду не має проявляти будь-яке особистої прихильності або упередження, та об'єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об'єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, як породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв'язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питання є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі».

Аналогічна правова позиція закріплена також в п.п. 49, 52 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 р. (заява № 33949/02), п. 28 рішення ЄСПЛ у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.07.2010 р. (заява № 16695/04).

При цьому у п. 105 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 р. (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що: «між суб'єктивною та об'єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об'єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об'єктивний критерій), а й може бути пов'язана з питанням його або її особистих переконань (суб'єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб'єктивної безсторонності судді отримати складно додаткову гарантію надасть вимога об'єктивної безсторонності».

Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006 р. «об'єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов'язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття».

Тому вирішуючи заявлене клопотання про відвід, суд приходить до висновку про те, що відповідач будучи за фахом юристом та є обізнаним про те, що відвід судді розглядається з дотриманням вимог ст. 40 ЦПК України, подає повторно одне і те саме клопотання щодо відводу головуючого, чим свідомо зловживає своїми процесуальним правами та таким чином порушує вимоги ч. 2 ст. 44 ЦПК України, а тому клопотання відповідача ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Васалатія К.А. необхідно залишити без розгляду, як того вимагає ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись рішеннями ЄСПЛ, ст. 43, 44, 76, 221,222, 259, 260, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_2 про відвід головуючому судді Васалатію К.А. - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

СУДДЯ К.А. Васалатій