Справа № 367/7851/18
Провадження №2/367/506/2019
08 січня 2019 року Ірпінський міський суд Київської області в складі:
головуючої судді Оладько С.І.,
за участі секретаря Шубчик В
представника позивача ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ірпені цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання таким,що втратив право користування житловим приміщенням у квартирі
Позивач звернулась до суду із позовом,відповідно до якого зазначила,що вона є власником квартири АДРЕСА_1 неї у квартирі зареєстрований відповідач ОСОБА_3Відповідач був зареєстрований у квартирі ще 04.04.2003р,коли власником квартири був її чоловік ОСОБА_4Чоловік зареєстрував відповідача у квартирі за його особистим проханням,поскільки відповідачу потрібна була прописка.У квартирі відповідач ніколи не проживав,житловою площею у квартирі не користувався.
Реєстрація відповідача у її квартирі порушує її права власності та створює перешкоди у здійснені нею права користування та розпорядження квартирою.
Просить визнати відповідача таким, що втратив право на користування житловим приміщенням в квартирі АДРЕСА_1.
Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просить їх задовольнити.
Відповідач у судове засідання не з»явився,про день та час розгляду справи повідомлявся відповідно до вимог ст.. 128 та 130 ЦПК України .
Враховуючи що відповідач у судове засідання не з»явився,причини неявки суду не повідомив,заяву про розгляд справи за його відсутності чи про відкладення розгляду справи до суду не подав,не подав відзив на позовну заяву,а також враховуючи ,що представник позивача не заперечує проти проголошення по справі заочного рішення суду,суд відповідно до ст..280 ЦПК України проголосив по справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Суд,заслухавши пояснення представника позивача,покази свідків,дослідивши письмові докази по справі,вважає позов таким,що підлягає до задоволення.
Відповідно до ч 1 ст. 4 ЦПК України «Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.»
Відповідно до ст.. 5 ЦПК України «Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
2. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.»
Відповідно до ч 2,3 ст. 12 ЦПК України «Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом.
3. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.»
Відповідно до ч 1 ст. 13 ЦПК України «Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.»
Відповідно до ч 1 ст. 81 ЦПК України « Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.»
У судовому засіданні встановлено,що позивач є власником квартири АДРЕСА_1,що підтверджується копією Договору купівлі-продажу квартири,витягом із Державного реєстру правочинів,витягом про державну реєстрацію прав (а.с.5-7).
Також,у судовому засіданні встановлено,що у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані позивач та відповідач по справі,що підтверджується довідкою (а.с.11).
Також,у судовому засіданні встановлено,що відповідач ОСОБА_3 не проживає у АДРЕСА_1 більше року без поважних причин.Дані обставини справи підтверджуються актами депутата від 18.11.2017р(а.с.17) та від 25.10.2018р .(а.с.13).
Дані обставини справи підтверджуються у судовому засіданні показами свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6,які показали у судовому засіданні,що вони є сусідами із позивачем.Відповідача вони ніколи не бачили у квартирі позивача,позивач одна проживає у квартирі.
Конституція України у ст. 47 проголошує, що кожен має право на житло. Держава гарантує не тільки свободу його придбання, але й можливість стабільного користування житлом, його недоторканість, а також недопущення примусового позбавлення житла, не інакше, як на підставі закону і за рішенням суду.
Пленум Верховного Суду України у постанові «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України»
від 12.04.1985 року № 2 підкреслив, що правильний і своєчасний розгляд житлових спорів є гарантією реального здійснення конституційного права особи на житло, захисту прав і охоронюваних законом інтересів державних органів, підприємств, установ, організацій у здійсненні покладених на них завдань щодо управління житловим фондом, його експлуатації і збереження. Досконалий розгляд житлових спорів є запорукою своєчасного, реального здійснення конституційного права громадян на житло і зміцнення законності у житлових правовідносинах.»
Реалізація встановлених конституційних гарантій, поряд з іншими, відображається в збереженні житла за його власниками без обмежень, та в гарантії збереження житла в державному та комунальну житлову фонді за тимчасово відсутніми громадянами протягом шести місяців (ст. 71 ЖК УРСР), членів сім'ї власника жилого приміщення протягом року (ст. 405 ЦК України). Не проживання у жилому приміщенні понад встановлений строк без поважних причин, дають підстави для визнання цих осіб в судовому порядку такими, що втратили права користування ним (ст. 72 ЖК УРСР, ст. 405 ЦК України).
Відповідно до ст.. 317 ЦК України «Власникові належить право володіння,користування та розпорядження своїм майном».
Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ч 2 ст. 405 ЦК України «член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Відповідно до абз. 2 п. 34 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року №5 усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, зокрема жилим приміщенням, шляхом зняття особи з реєстраційного обліку, залежить від вирішення питання про право користування такої особи жили приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства, а саме від вирішення однієї із таких вимог: про позбавлення право власності на жиле приміщення; про позбавлення права користування жилим приміщенням; про визнання особи безвісно відсутньою; про оголошення фізичною особою померлою.
Враховуючи ті обставини,що відповідач не проживає на житловій площі у квартирі АДРЕСА_1 більше року без поважних причин,суд вважає за необхідне відповідача визнати такими,що втратив право користування житловою площею у квартирі АДРЕСА_1.
На підставі ст.317,ч 2 ст. 405 ЦК України, керуючись ст. ст. 4,10,76,259,264-265,268 , 273 ,365 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_2 задовольнити .
ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнати таким,що втратив право користування житловою площею у квартирі АДРЕСА_1.
Заочне рішення може бути переглянуте судом,що його ухвалив,за письмовою заявою відповідача.Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на протязі 30 днів з дня проголошення даного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи,якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення,якщо його не скасовано,набирає законної сили після повернення апеляційної скарги ,відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: С.І. Оладько