"21" березня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - Ніколаєнко І.В.,
при секретарі - Газіній О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою, -
Позивачі звернулись до суду з позовом, яким просять встановити порядок користування трьох кімнатною квартирою АДРЕСА_1, виділивши їм в користування 1-шу кімнату 10.0 кв.м. і 2-гу кімнату 16.7 кв.м., в користування відповідача виділити 3-тю кімнату площею 12.0 кв.м. Кухню площею 8.9 кв.м., вбиральню 1.3 кв.м.,ванну кімнату площею 2.9 кв.м., коридор 11.2 кв.м., будовану шафу 1.4 кв.м., - залишити в загальному користуванні. В обґрунтування позовних вимог посилаються на те, що сторонам по справі на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1. З відповідачем особисті стосунки не склались, та вони не можуть прийти до згоди по питанням оплати комунальних послуг та інших обов'язкових платежів, а також щодо порядку користування квартирою. Зазначають про те, що на протязі довгих років між ними встановлено порядок користування квартирою, відповідно до якого позивачі займають кімнати 1 площею 10,0 кв.м., та 2 площею 16,7 кв.м., а відповідач займає кімнату 3 площею 12,0 кв.м. В досудовому порядку вирішити вказане питання сторони не спромоглись.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 11.10.2018 року відкрито провадження по справі.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 15.01.2019 року справу призначено до судового розгляду.
Представник позивачів у вступному слові позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі, визначивши порядок користування квартирою, відповідно до того, який вже склався між сторонами. В подальшому в судове засідання не з'явився, відповідно до отриманої судом заяви, розгляд справи просив проводити без його участі, позовні вимоги підтримав, проти винесення заочного рішення по справі не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце його проведення повідомлявся шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем його проживання. Заяв про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд за згодою позивача вважає можливим ухвалити заочне рішення.
Суд, вислухавши пояснення представника позивачів, дослідивши матеріали справи, докази надані сторонами в обґрунтування позовних вимог, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.
В ході судового розгляду встановлені наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло від 16.02.1999 р., реєстраційний номер № 2-99-156999, виданого Виконавчим комітетом ХМР, посвідчено, що ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_2, дійсно мають на праві спільної сумісної власності квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.
Відповідно до копії довідки КП "ХМБТІ" ХМР від 02.07.2018 року за № 1039246 квартира за адресою: АДРЕСА_1, - на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_2
З копії технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_2 вбачається, що квартира складається з 3 кімнат житловою площею 38,7 кв.м., у тому числі 1-а кімната 10,0 кв.м., 2-а кімната 16,7 кв.м., 3-я кімната 12,0 кв.м., кухні площею 2,9 кв.м., коридору 11,2 кв.м., вбудованої шафи 1,4 кв.м., балкону 2,4 кв.м. Загальна площа квартири 65,1 кв.м.
Відповідно до копії довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні від 27.07.2018 р. вбачається, що сторони по справі зареєстровані в спірній квартирі за адресою: АДРЕСА_1.
Відповідно до копії свідоцтва про розірвання шлюбу від 28.04.1999 р. вбачається, що шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 розірвано Київським відділом реєстрації актів громадянського стану, про що зроблено актовий запис № 260.
Приписами ч.ч. 1,2 ст. 368 ЦК України встановлено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Суб'єктами права спільної сумісної власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, а також держава, територіальні громади, якщо інше не встановлено законом
Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦК України закріплено, що співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.
Часиною 2 ст. 372 ЦК України встановлено, що у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.
Враховуючи те, що сторони є співвласниками спірної квартири, між сторонами склався порядок користування квартирою, суд дійшов висновку про те, що наявні підстави для задоволення позовних вимог, та визначення порядку користування квартрою у спосіб про який просять позивачі.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст.ст. 15, 16, 364, 368, 369 ЦК України, ст.ст. 12, 45, 79-81, 141, 258-265, 268, 280 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 - задовольнити.
Встановити порядок користування трьох кімнатною квартирою АДРЕСА_1 виділивши ОСОБА_4, ОСОБА_2 в користування 1-шу кімнату 10,0 кв.м. і 2-гу кімнату 16,7 кв.м.
В користування ОСОБА_3 виділити 3-тю кімнату площею 12,0 кв.м.
Залишити в загальному користуванні - кухню площею 8,9 кв.м., вбиральню 1,3 кв.м., ванну кімнату площею 2,9 кв.м., коридор 11,2 кв.м., вбудовану шафу 1,4 кв.м.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1, ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 704,80 грн. по 352,40 грн. кожній.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст.ст.284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст судового рішення складено 29 березня 2019 року.
Суддя І.В. Ніколаєнко