РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

ун. № 759/2676/19

пр. № 2/759/3572/19

02 квітня 2019 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Бабич Н.Д.,

за участю секретаря судового засідання - Котляр Ю.М.,

позивача - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

11 лютого 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що вона з 27.10.2012 року перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі, від шлюбу народився син - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Проте, спільне подружнє життя не склалося, так як у них різні характери та погляди на сімейне життя та обов'язки, на підставі чого відбувалися сімейні сварки, які призвели до непорозумінь, в результаті чого вони втратили почуття любові. Можливості зберегти сім'ю немає, а шлюбні відносини не підтримують з 01.05.2016 року, спільно не проживають, спільного господарства не ведуть.

Ухвалою суду від 13.02.2019 року відкрито провадження в справі, ухвалою від 06.03.2019 року закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду (а.с.12-13, 20-21).

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала, позов просила задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явився, повідомлений належним чином, причини неявки до суду невідомі.

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів, згідно п. 1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України, в порядку заочного розгляду справи. Відповідно до ч. 4 вказаної статті, заочний розгляд справи проводиться у разі, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що 27 жовтня 2012 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 у Відділі реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції в м. Києві було зареєстровано шлюб за актовим записом № 1343, про що свідчить свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_2, дружина після реєстрації шлюбу взяла прізвище чоловіка - ОСОБА_1. Від шлюбу народився син - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.7-8).

Причиною розпаду сім'ї сторін стало те, що спільне подружнє життя не склалося, так як у них різні характери та погляди на сімейне життя та обов'язки, на підставі чого відбувалися сімейні сварки, які призвели до непорозумінь, в результаті чого вони втратили почуття любові. Можливості зберегти сім'ю немає, а шлюбні відносини не підтримують з 01.05.2016 року, спільно не проживають, спільного господарства не ведуть.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд немає обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або достовірності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 1 СК України, побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу жінки та чоловіка не допускається.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв'язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним з подружжя.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Аналізуючи та оцінюючи всі вищевикладені обставини у їх сукупності, суд дійшов висновку, що шлюб підлягає розірванню, так як сторони втратили почуття один до одного, мають різні характери та погляди на життя, шлюбні відносини не підтримують, спільного господарства не ведуть, подальше спільне життя подружжя для збереження сім'ї неможливе.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється в день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 24, 56, 105, 110, 112, 113, 114 СК України, ст.ст. 81-82, 141, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 27 жовтня 2012 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві серії НОМЕР_3 за актовим записом № 1343, - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище «ОСОБА_1».

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Зазначити дані позивача: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженка с. Воронки Володимирецького р-ну Рівненської обл., РНОКПП - НОМЕР_1, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1, проживає: АДРЕСА_2

Зазначити дані відповідача: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженець м. Києва, РНОКПП - в матеріалах справи відсутній, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1.

Суддя: Бабич Н.Д.