Ухвала

1 березня 2019 року

м. Київ

справа № 640/4004/16-ц

провадження № 61-3666ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1на постанову Харківського апеляційного суду від 29 грудня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, який

у вересні 2017 року після проведення судової експертизи уточнив та просить стягнути на його користь з Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» суму страхового відшкодування (вартість ремотно-будівельних робіт житлового будинку) у розмірі 124 025 грн, судові витрати за проведення судових експертиз у розмірі 2 949 грн 12 коп. та 4 404 грн, кошти за послуги з підключення до електромережі у розмірі 280 грн та вартість придбаних електроматеріалів у розмірі 730 грн, а також кошти за послуги банку за операційне обслуговування в сумі 44 грн 24 коп. та 44 грн.

Київський районний суд м. Харкова рішенням від 24 травня 2018 року позов задовольнив частково. Стягнув з Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» на користь ОСОБА_1 страхове відшкодування у розмірі 119 400 грн, а також судові витрати з оплати проведення судових експертиз у розмірі 7 353 грн 12 коп. та сплачений судовий збір у розмірі 1 194 грн. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовив.

Харківський апеляційний суд постановою від 29 грудня 2018 року апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» задовольнив. Рішення Київського районного суду м. Харкова

від 24 травня 2018 року в частині стягнення з Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» страхового відшкодування

та судових витрат змінив. Стягнув з Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» на користь ОСОБА_1 страхове відшкодування за договором страхування від 27 вересня 2012 року у розмірі 22 539 грн 20 коп. Стягнув з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» судові витрати, пов'язані зі сплатою судового збору та проведенням судової експертизи, у розмірі 12 347 грн. У іншій частині рішення суду першої інстанції залишив без змін.

У лютому 2019 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Харківського апеляційного суду

від 29 грудня 2018 рокута залишити без змін рішення Київського районного суду

м. Харкова від 24 травня 2018 року.

Вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Згідно з частиною шостою статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста

розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову

в яких перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини дев'ятої статті 19 ЦПК України для цілей цього

Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Статтею 7 Закону України«Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом

на 1 січня 2019 року становить 1 921 гривня.

У даній справі ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921*100=192 100 грн).Тому, відповідно до статті 19 ЦПК України, справа є малозначною.

Касаційна скарга не містить обґрунтувань випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК Українисуддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають Конституції України, відповідно до статті 129 якої основними засадами судочинства є, серед інших, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення(пункт 8).

Зазначене відповідає і Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 7 лютого 1995 року, згідно з якими державам-членам рекомендовано вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка

є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» від 19 грудня 1997 року).

Оскільки ОСОБА_1 подано касаційну скаргу на судове рішення, ухвалене у малозначній справі, і наявність випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, заявником не обґрунтовано, а судом не встановлено, відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі.

Керуючись статтями 19, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1на постанову Харківського апеляційного суду від 29 грудня 2018 року.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Карпенко