Справа № 629/1271/19
Номер провадження 2/629/815/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 березня 2019 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Смірнова Н.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до судді Орджонікідзевського районного суду міста Харкова Бабенка Юрія Петровича про зобовязання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до судді Орджонікідзевського районного суду міста Харкова Бабенка Юрія Петровича про зобовязання вчинити певні дії, посилаючись на те, що 20 червня 2008 року суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Бабенко Ю.П. постановив ухвалу про скасування арешту на приналежну йому свіжоморожену рибу морську путасу в кількості 319520 кг (справа № 1-29/2007), яка знаходилась на відповідальному зберіганні в ТОВ «Харківриба», відповідно до протоколу слідчого прокуратури від 21.11.2001 року в рамках кримінальної справи за фактом не сплати податків в особливо великому розмірі. Позивач на протязі 10 років отримував інформацію, що належна йому риба знаходиться на відповідальному зберіганні, але 25.07.2018 року він отримав на свій запит лист від Харківської місцевої прокуратури № 3 з якого йому стало відомо, що арештована в рамках кримінальної справи партія свіжомороженої риби морської путасу в кількості 319520 кг була реалізована Державною податковою інспекцією в Орджонікідзевському районі м. Харкова ще 22.10.2001 року, за місяць до її арешту слідчим прокуратури, і кошти за реалізовану через Харківську товарну біржу за півціни рибу були перераховані на рахунок ДПІ в Харківській області, де безслідно зникли. 10 січня 2019 року він звернувся до суду, який виніс рішення про скасування арешту з заявою в якій просив суд на підставі Положення про застосування Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду» винести постанову (ухвалу) про розмір відшкодування шкоди завданої йому втратою свіжомороженої риби морської путасу в кількості 319520 кг. 14 лютого 2019 року відповідач по справі надіслав на його адресу відповідь № Б-27, якою фактично відмовився виконувати обовязок, покладений на нього частиною ч. 1 ст. 12 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду». В звязку з чим просить зобовязати суддю Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Бабенка Ю.П. визначити розмір шкоди завданої йому втратою органами прокуратури належного майна, свіжомороженої риби морської путасу в кількості 319520 кг та винести постанову про відшкодування цієї шкоди.

Розглядаючи питання про відкриття провадження у справі, вважаю, що у відкритті провадження за вказаним позовом слід відмовити за таких підстав.

Згідно ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Конституцією України встановлено, що судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкорюються лише закону (ст.129), вплив на них у будь-який спосіб забороняється (ст.126). Однією з засад судочинства є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду.

Суд є органом, що вирішує скарги та рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади, посадових і службових осіб. Рішення суду може бути оскарженим в порядку визначеному ст. 129 Конституції України і законодавством про судочинство.

Відповідно до Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року № 8 «Про незалежність судової влади» зазначено, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається, і суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв із таким предметом.

Згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 6 «Про деякі питання, що виникають у судовій практиці при прийнятті до провадження адміністративних судів та розгляді ними адміністративних позовів до судів і суддів» судді при розгляді ними цивільних, господарських, кримінальних, адміністративних справ та справ про адміністративні правопорушення не є субєктами владних повноважень, які здійснюють владні управлінські функції, і не можуть бути відповідачами у справах про оскарження їх рішень, дій чи бездіяльності, вчинених у звязку з розглядом судом справ.

Тому судді, суд як орган, що здійснюють правосуддя, не можуть бути відповідачем або іншою стороною, котра бере участь у цивільній справі. У звязку з цим, скарги, позови, спрямовані на це, не підлягають розгляду в суді першої інстанції, оскільки відповідно до закону є інший механізм усунення помилок і недоліків, допущених при здійсненні правосуддя.

Рішення суду, дії або бездіяльність суддів під час здійснення правосуддя, підготовки, розгляду справи у судовій інстанції, звернення рішення до виконання, тощо, можуть оскаржуватися в апеляційному та касаційному порядку. Оскарження таких дій шляхом подачі позову чи скарги до іншого суду першої інстанції є порушенням принципу незалежності суддів і недопущення впливу на них.

Враховуючи інформаційний лист Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 13.02.2012 року №6-182/0/4-12 розгляд судом позовних вимог, незалежно від їх викладення та змісту, предметом яких є, по суті, оскарження процесуальних дій судді (суду), повязаних із розглядом справи (від стадії відкриття провадження у справі до розгляду по суті, перегляду судових рішень у передбачених процесуальним законом порядку і їх виконання), нормами ЦПК України чи іншими законами України не передбачено.

Таким чином, розгляд судом позовних вимог, незалежно від їх викладення та змісту, предметом яких є, по суті, оскарження процесуальних дій судді (суду), повязаних з розглядом справи, нормами ЦПК України не передбачено.

Як вбачається з матеріалів позову, позивач просить зобовязати суддю Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Бабенка Ю.П. визначити розмір шкоди завданої йому втратою органами прокуратури належного майна, свіжомороженої риби морської путасу в кількості 319520 кг та винести постанову про відшкодування цієї шкоди.

Виходячи з наведеного, у відкритті провадження за вищевказаним позовом, слід відмовити, оскільки вищевказана заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

На необхідність відмови у відкритті провадження у справах за позовними вимогами, незалежно від їх викладення та змісту, предметом яких є, по суті оскарження процесуальних дій судді (суду), повязаних із розглядом справи (від стадії відкриття провадження до розгляду по суті, перегляду судових рішень та їх виконання), вказано і в інформаційному листі ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ від 13.02.2012 р. № 6-182/0/4-12 «Щодо деяких спірних питань судової практики».

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Згідно вимог ст.ст. 34, 186 ЦПК України цивільні справи у судах першої інстанції, в тому числі вирішення питання щодо відкриття провадження у справі, розглядається одноособово суддею, який діє від імені суду.

Керуючись ст.ст. 186, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до судді Орджонікідзевського районного суду міста Харкова Бабенка Юрія Петровича про зобовязання вчинити певні дії.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається через Лозівський міськрайонний суд Харківської області до Харківського апеляційного суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя Н.А. Смірнова