У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття провадження у справі

"25" березня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (АДРЕСА_2) про відшкодування майнової шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

20 грудня 2018 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди та 26 грудня 2018 року вказану позовну заяву, у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, було передано в провадження судді Катющенко В.П.

Відповідно до заявлених позовних вимог, позивач просить суд: зобов'язати ОСОБА_2 відшкодувати нанесену ним майнову шкоду у розмірі 124 080,00 гривень, та покласти на відповідача відшкодування судових витрат у розмірі 1 240,00 гривень, 2 000,00 гривень та 1 500,00 гривень, а всього - 4740,80 грн., загалом стягнути 128 820 гривень 80 копійок.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 10 січня 2018 року сторонами було укладено договір № 1001118 оренди транспортного засобу. За актом №1 приймання-передачі ТЗ до договору від 16 січня 2018 року автомобіль марки «CHEVROLET AVEO», синього кольору, тип кузова - седан, 2004 року випуску, державний номер НОМЕР_1, номер кузова НОМЕР_2, було передано ОСОБА_2 для тимчасового користування з метою особистого обслуговування у м. Києві. Автомобіль було передано відповідачу в технічно справному стані для експлуатації стані, всі агрегати були справні, зовнішні пошкодження відсутні. 24 квітня 2018 року ОСОБА_2 потрапив у ДТП, про що свідчить протокол про адміністративне правопорушення серії БД № 074779 разом із додатками та фотографіями з місця події. В постанові Оболонського районного суду м. Києва від 21 червня 208 року у справі № 756/6006/18 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст. 124 КУпАП зазначено, що дій останнього правильно кваліфіковані за вказаною статтею, протокол складений у відповідності до вимог законодавства, а вина ОСОБА_2 повністю встановлена. Таким чином, суд звільнив ОСОБА_2 від адміністративної відповідальності, проте повністю визнав винним у пошкодженні транспортного засобу. Тому у відповідача виник цивільний обов'язок перед позивачем. Через відмову відповідача від ремонту пошкодженого автомобіля та будь-якої компенсації з його сторони, позивач була вимушена звернутись до відповідача з письмовою вимогою про розірвання договору та повернення автомобіля на підставі п. 5.2.4 та розділу VІ Договору в повній комплектації, в технічно справному та придатному для експлуатації стані, за відсутності будь-яких пошкоджень, про що свідчить лист від 09 липня 2018 року. У відповідь на лист відповідач надав розписку №2 до договору від 13 липня 2018 року в якій повідомив, що не має можливості повернути позивачу автомобіль в зазначеному стані за причин значних пошкоджень від ДТП за його безпосередньої участі, та зазначив, що відмовляється ремонтувати автомобіль через відсутність коштів. За складеним ФОП ОСОБА_3 звіту оцінки матеріального збитку автомобіля від 24 липня 2018 року станом на 13 липня 2018 року вартість матеріального збитку застрахованого (забезпеченого) КТЗ складає 76055,28 грн. Згодом відповідач повернув автомобіль у частково покращеному стані та надав розписку про повернення транспортного засобу від 05 грудня 2018, де вказав суму коштів у розмірі 43000,00 грн., що нібито ним була витрачена за ремонт. Згідно висновку спеціаліста у вигляді рахунку-фактури № НО-0000172 від 12 грудня 2018 року загальна сума ремонтних робіт, необхідних для відновлення автомобіля складає 124080,00 грн. Таким чином, під час користування автомобілем та після розірвання договору, технічний стан транспортного засобу не поліпшився, а лише погіршився. Відповідач приховав наявне технічне становище для здійснення швидкої передачі транспортного засобу позивачу.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 25 лютого 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

На виконання ухвали суду від 25 лютого 2019 року, 21 березня 2019 року позивачем було подано заяву про усунення недоліків з належним чином засвідченими доказами, яку передано судді Катющенко В.П. 22 березня 2019 року.

У відповідності до вимог ч.6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до наступного.

Позовна заява віднесена до предметної, суб'єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови в відкритті провадження у справі, відсутні.

При цьому, суддя враховує положення ч. ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та з огляду на викладене вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому суд приходить до висновку про те, що справа підлягає подальшому розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 274, ч. 5 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, суддя приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 187, 261, 274-279, 353 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до ОСОБА_2 (АДРЕСА_2) про відшкодування майнової шкоди.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач може подати в строк, що не перевищує п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, а позивач - не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву.

Не пізніше п'ятиденного строку відповідач має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. У разі неподання у встановлений судом строк яких, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Не пізніше п'ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу, іншому відповідачу та третій особі у справі копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву, має право підготувати відповідь на відзиви, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити відповідачам, третій особі у справі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше п'яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу, іншому відповідачу, третій особі й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Третя особа, що не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, має право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву, які повинні відповідати вимогам частини третьої - шостої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, протягом п'яти днів з дня отримання позову та або відзиву.

Роз'яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://court.gov.ua/sud2604.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва у зв'язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: