Ухвала

23 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 127/14021/15-ц

провадження № 61-14158ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , поданою його представником ОСОБА_2 , на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 21 жовтня 2015 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 30 травня 2019 року у справі за позовомПублічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», правонаступником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт», до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_1 , про визнання договору поруки припиненим,

ВСТАНОВИВ:

16 грудня 2019 року подана касаційна скарга ОСОБА_1 , підписана його представником ОСОБА_2 , на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 21 жовтня 2015 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 30 травня 2019 року, повний текст якої складено 5 червня 2019 року.

Відповідно до частин першої, другої статті 390 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Вказана касаційна скарга подана до Верховного Суду з пропуском встановленого законом строку на касаційне оскарження і ОСОБА_1 заявляє клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень.

ОСОБА_1 обґрунтовує пропуск строку тим, що повний текст оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції ним отримано 25 листопада 2019 року.

На підтвердження викладених доводів заявником до касаційної скарги додано копію супровідного листа Вінницького міського суду Вінницької області від 20 листопада 2019 року зі змісту якого вбачається, що суд першої інстанції надіслав на адресу ОСОБА_2 , який є представником ОСОБА_1 , копію постанови Вінницького апеляційного суду від 30 травня 2019 року та копію ухвали Вінницького апеляційного суду від 20 травня 2019 року.

Також зі змісту вказаного супровідного листа вбачається, що із заявою про видачу копії повного тексту оскаржуваної постанови заявник звернувся 4 листопада 2019 року.

Крім того заявником до касаційної скарги додано копію конверта, в якому судом першої інстанції направлено копію оскаржуваного судового рішення суду апеляційної інстанції.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, суд має виходити з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними лише у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження було зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали своєчасному зверненню з такою скаргою.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може бути визнано порушенням права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, в аспекті дотримання принципу правової визначеності, який включає принцип остаточності судового рішення.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України», справа «Трух проти України»).

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (справа «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії»).

Відповідно до частин першої-четвертої статті 272 ЦПК України копії повного судового рішення вручаються учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення. У разі проголошення тільки скороченого (вступної та резолютивної частин) судового рішення, учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, за їхньою заявою негайно після його проголошення видаються копії скороченого судового рішення. У разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня. За заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді.

Разом з тим, як убачається зі змісту оскаржуваної постанови, суд апеляційної інстанції розглянув справу у відкритому судовому засіданні за участю представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , однак заяву про видачу копії повного рішення суду представником заявника подано лише 4 листопада 2019 року.

Касаційний суд зауважує, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком осіб, які беруть участь у справі і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

ОСОБА_1 не зазначив зумовлені особливими і непереборними обставинами причини пропуску строку, що перешкоджали йому або його представнику подати заяву про видачу копії судового рішення в день його проголошення та не надав жодного доказу на підтвердження цих обставин.

Тому ОСОБА_1 необхідно вказати причини за яких ним або його представником не вчинялися жодні дії для своєчасного отримання копії оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції та зазначити обставини, що перешкоджали отриманню копії повного тексту постанови суду протягом тривалого часу.

Крім того як убачається із сайту Єдиного державного реєстру судових рішень повний текст оскаржуваної постанови Вінницького апеляційного суду від 30 травня 2019 року оприлюднено 11 червня 2019 року.

За таких обставин касаційна скарга відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України залишається без руху з наданням заявнику права протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали надати відповідні докази, які б підтверджували поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження.

Заявлене ОСОБА_1 клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 21 жовтня 2015 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 30 травня 2019 року суд не вирішує, оскільки заявник звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України залишається без руху.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану його представником ОСОБА_2 , на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 21 жовтня 2015 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 30 травня 2019 року залишити без руху.

Надати заявнику десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

Якщо відповідних доказів, які б підтверджували поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, не буде подано заявником у зазначений строк, це є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Карпенко