Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2-п/641/73/2018 Справа № 641/8681/17
У Х В А Л А

03 січня 2019 року

Комінтернівський районний суд міста Харкова

у складі : головуючого судді: Курганникової О.А.

за участю секретаря судового засідання: Щеглової Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення моральної шкоди,-

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 16.08.2018 року позов ОСОБА_3 Леонідівнизадоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 моральну шкоду у розмірі 1500 (одна тисяча пятсот) грн..00 коп. та судовий збір у розмірі 137 ( сто тридцять сім ) грн..14 коп.

Представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що про існування судового рішення відповідач дізнався випадково, судових повісток не отримував, про час та місце судового засідання не був повідомлений належним чином у звязку з чим не подав відзив на позовну заяву.

Сторони в судове засідання не зявились, їх неявка не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Суд, перевіривши матеріали справи, приходить до наступного.

Так в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Згідно ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства , скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити.

Відповідач ОСОБА_1 був повідомлений про дату і час розгляду справи у встановленому законом порядку, що підтверджують рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, які містяться в матеріалах справи (а.с. 55,57,61,64,70,71,).

З'ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Звертаючись до суду із заявою про перегляд заочного рішення, заявник не наводить посилань на докази, що мають, на його думку, істотне значення для правильного вирішення справи і які не досліджувались судом при розгляді справи у звязку із неявкою відповідача.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає, що підстави для скасування заочного рішення суду відсутні, оскільки відповідач ОСОБА_1 у встановленому законом порядку повідомлявся про час та місце розгляду справи, та доказів, які мають значення для справи та можуть привести до ухвалення іншого рішення, протилежного заочному, суду ним не надано, а тому заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 287,288 ЦПК України , суд -

у х в а л и в:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз'яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.

Суддя -ОСОБА_4