Справа № 296/4024/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" лютого 2019 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді - Сингаївського О.П.,

за участю: секретаря судового засідання Четвертухи О.О.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Житомира в особі Житомирської міської ради за участі третьої особи ОСОБА_2 про визнання права власності на частку нерухомого майна в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В :

В травні 2018 року ОСОБА_1 (надалі також - позивач) звернулася до суду з позовом до територіальної громади в особі Житомирської міської ради (надалі також - відповідач), в якому просить визнати за нею право власності в порядку спадкування на 1/2 частину квартири АДРЕСА_3 після смерті батька - ОСОБА_3.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла її баба - ОСОБА_4, після смерті якої відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1, яка була набута у власність шляхом сплати до Житлового кооперативу «Космос», пайових внесків, яку згідно ч.2 ст.1268 ЦК України прийняли два сини померлої: ОСОБА_3 та ОСОБА_2 по 1/2 частини вказаної квартири. У березні 2013 року помер її батько - ОСОБА_3, після смерті якого відкрилась спадщина у вигляді 1/2 вказаної вище квартири. Так як на день смерті батька вона була неповнолітньою, згідно ст.1268 ЦК України вона вважається такою, що прийняла спадщину, однак оформити свідоцтво про право на спадщину не має можливості, оскільки батько за життя не встиг оформити спадщину та отримати правовстановлюючі документи на свою частину квартири, а правовстановлюючі документи на квартиру на ім'я бабусі також втрачені. Вказує, що у встановлений законом строк звернулася до нотаріальної контори з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті батька, однак постановою від 23.09.2016 року в.о. державного нотаріуса Першої житомирської державної нотаріальної контори І.В. Єрьомінської-Бойкової їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ОСОБА_3 прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав, у зв'язку з ненаданням правовстановлюючих документів, у зв'язку з чим просить визнати за нею право власності на нерухоме майно в порядку спадкування.

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 15.05.2018 року відкрито провадженні у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження.

Представник позивача у судове засідання не з'явилась, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала в повному обсязі з викладених у позовній заяві підстав та просила його задовольнити.

Представник Житомирської міської ради направив на адресу суду клопотання про розгляд справи за відсутності їх представника.

Третя особа - ОСОБА_2 в судове засіданні не з'явився, судові повістки направлені на його адресу, повернені відділенням поштового зв'язку з відміткою "за закінченням терміну зберігання".

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції у Житомирській області.

Як вбачається з листа в.о. начальника КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради №218 від 10.04.2018 року, згідно матеріалів інвентаризаційної справи №15054 на об'єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 станом на січень 2003р. (до внесення даних в електронний Реєстр прав власності), власником квартири АДРЕСА_1 у вказаному будинку була гр. ОСОБА_4, відповідно до реєстраційного посвідчення виданого 15.09.1993 року Житомирським міжміським бюро технічної інвентаризації на підставі довідки про сплату паю НОМЕР_1 виданої 21.07.1993 року житловим кооперативом «Космос».

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відомості про право власності на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_2 відсутні.

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження №7 від 14.05.2013 року, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 був сином ОСОБА_6 та ОСОБА_4.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 27.06.1997 року ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3.

В березні 2013 року ОСОБА_3 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 14.05.2013 року, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції у Житомирській області.

Відповідно до довідки голови правління «ОСББ «Бориса Тена 104» ОСОБА_3 на день смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 Разом з ним на день смерті був зареєстрований брат - ОСОБА_2.

Судом встановлено, що померлим ОСОБА_3 заповіту складено не було, тому його донька ОСОБА_1 відповідно до ст. 1261 ЦК України є спадкоємицею за законом першої черги, яка на час прийняття спадщини була неповнолітньою.

Відповідно до ч. 4 ст. 1268 ЦК України, малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Статтею 1297 ЦК України встановлюється обов'язок спадкоємця, який прийняв спадщину, в складі якої є нерухоме майно, звернутись до нотаріальної контори за видачею йому свідоцтва про право на спадщину.

Постановою в.о. державного нотаріуса Першої житомирської державної нотаріальної контори І.В. Єрьомінська-Бойкова за вих.№752/02-14 від 23.09.2016 відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 яка належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4, спадкоємцем якої в 1/2 частці був померлий в березні 2013 року син ОСОБА_3, який спадщину прийняв, але не оформив своїх спадкових прав, у зв'язку з ненаданням правовстановлюючих документів.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкування є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно із ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися в наслідок його смерті.

Відповідно до роз"яснень, які містяться у п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Враховуючи той факт що позивач дійсно є спадкоємцем померлого ОСОБА_3 та прийняла спадщину в порядку передбаченому ст.1268 ЦК України, з огляду на неможливість іншим чином оформити право власності на нерухоме майно спадкодавця у зв'язку із відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про спадщину, суд дійшов висновку, що вимоги про визнання за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом права власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 є обґрунтованими, а тому підлягають до задоволенню.

Керуючись статтями 12, 81, 141, 247, 263-265, 273, 354 ЦПК України, Корольовський районний суд м. Житомира, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 після смерті батька - ОСОБА_3.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Cуддя О. П. Сингаївський