Справа № 308/6353/18
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08.01.2019 місто Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді - Світлик О.М.,
за участю секретаря судового засідання - Стегней К.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Ужгороді у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи її тим, що 01 липня 2000 року між нею - ОСОБА_1 (на момент укладення шлюбу - ОСОБА_3) та ОСОБА_2 було укладено шлюб, який зареєстровано відділом реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міського управління юстиції Закарпатської області, про що внесено актовий запис під № 269.
Вказує, що під час шлюбу, 12.07.2006 р., вона змінила прізвище, ім'я та по батькові з ОСОБА_4 на ОСОБА_5, а 18.07.2006 р. із ОСОБА_5 на ОСОБА_1. Так як свідоцтво про шлюб між нею та ОСОБА_2 видано повторно 22.12.2017 року, в ньому зазначено її нове ім'я згідно вищевказаного свідоцтва про зміну імені, а саме: ОСОБА_1.
Також зазначає, що під час шлюбу в них народилось двоє дітей - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, які проживають разом з нею та знаходяться на її утриманні.
Пояснює, що причиною розпаду сім'ї стало те, що вони з чоловіком - ОСОБА_2 перестали розуміти один одного. Вона неодноразово намагалася змінити їхнє взаємне ставлення, але позитивних наслідків це не дало. Через постійні конфлікти та суперечки спільне життя стало неможливим.
В результаті таких взаємовідносин, ведення між ними спільного господарства та сумісне проживання остаточно припинено. Вони з ОСОБА_2 вже тривалий час (декілька років) проживають окремо. За її глибоким переконанням подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає, оскільки як у неї, так і у відповідача на ґрунті сімейно-побутових проблем та протилежних поглядів на сімейне життя втрачено почуття любові та поваги один до одного. Подальше існування шлюбу шкодить їхнім інтересам та інтересам дітей, так як останній існує лише формально.
З підстав наведених вище, вони з відповідачем прийшли до висновку, що збереження сім'ї є неможливим, а розлучення - єдиний вихід для них побудувати нове щасливе життя та зберегти адекватне сприйняття дітьми сімейних цінностей.
Також зазначає, що за їхньою спільною з відповідачем згодою, діти проживають та будуть проживати разом з нею в будинку, який належить їй особисто на праві приватної власності, за адресою: АДРЕСА_1
На підставі викладеного, позивач просить суд розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем.
Позивач - ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася, однак, її представник ОСОБА_8 подав 08.01.2019 року через канцелярію суду заяву про розгляд справи без їхньої участі, в заяві зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач - ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з'явився, хоча про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, шляхом надіслання судової повістки про виклик рекомендованим поштовим відправленням, відзиву на позовну заяву не подав, про причини неявки не повідомив, клопотань про відкладення справи до суду не надходило.
У відповідності до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відтак, суд розглядає справу відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України заочно на підставі наявних у справі доказів, оскільки проти цього не заперечує позивач.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступних висновків.
05.10.2018 року ухвалою суду прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
29.11.2018 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу до судового розгляду по суті.
Так, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_4 (прізвище після реєстрації шлюбу - ОСОБА_1), уклали шлюб 01.07.2000 року в Ужгородському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, про що 01 липня 2000 року складено відповідний актовий запис за № 269, що стверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2, виданим повторно 22.12.2017 року Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області.
З копії свідоцтва про зміну імені серії НОМЕР_3 від 12.07.2006 року вбачається, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, 12.07.2006 року змінила ім'я на ОСОБА_5.
З копії свідоцтва про зміну імені серії НОМЕР_4 від 18.07.2006 року вбачається, що ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, 18.07.2006 року змінила ім'я на ОСОБА_1.
Зі змісту позовної заяви встановлено, що сторони мають двох повнолітніх дітей: дочку ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 від 22.12.2017 року та сина - ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_5, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_6 від 20.06.2017 року.
Згідно зі ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім'єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов'язків подружжя. Релігійний обряд шлюбу не є підставою для виникнення у жінки та чоловіка прав та обов'язків подружжя, крім випадків, коли релігійний обряд шлюбу відбувся до створення або відновлення органів державної реєстрації актів цивільного стану.
Відповідно до ч. 1 ст. 24, ст. 25 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, жінка та чоловік можуть одночасно перебувати лише в одному шлюбі, жінка та чоловік мають право на повторний шлюб лише після припинення попереднього шлюбу, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Статтею 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв'язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.
За правилами ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу, згідно з якою позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Відповідно до ст. 112 СК України під час розгляду справи про розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Судом встановлено, що подружнє життя між сторонами не склалося. Про це свідчать ті обставини, що вони тривалий час сімейних стосунків не підтримують та разом не проживають, позивач наполягає на розірванні шлюбу з відповідачем та не бажає з ним проживати.
Враховуючи наведене, з'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову, суд вважає, що примирення та подальше подружнє життя сторін є неможливим, сім'я розпалася остаточно, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу може суперечити інтересам позивача, а тому на підставі ст. 105 СК України шлюб слід розірвати.
Позовних вимог щодо поділу спільного майна сторін не заявлено.
У відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення сплачений останньою судовий збір у розмірі 704,80 грн.
Керуючись ст. ст. 4, 13, 89, 141, 223, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-283, 289, 354, 355 ЦПК України, ст. ст. 56, 105, 110, 112, 115 СК України, суд,
Позовну заяву - задовольнити повністю.
Шлюб, зареєстрований 01 липня 2000 року в Ужгородському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, за актовим записом № 269, свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_2, видане повторно 22 грудня 2017 року - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, 704 (сімсот чотири) гривні 80 коп. судового збору.
Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_1, яка проживає за адресою: АДРЕСА_2.
Відповідач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили у відповідності до ч. 2 ст. 115 СК України надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом згідно з ч. 4 ст. 115 СК України є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Дата складення повного судового рішення 08 січня 2019 року.

Головуюча О.М. Світлик