ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7785/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" вересня 2019 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Т.О., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Дарницького районного у м. Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві про встановлення факту належності правовстановлюючих документів та внесення змін до актового запису,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2019 р. ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Дарницького районного у м. Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві про встановлення факту належності свідоцтв про народження та внесення змін до актового запису про народження шляхом зміни імені з ОСОБА_1 на ОСОБА_1 .

За результатами вивчення позовної заяви та доданих до неї документів суддя дійшов висновку, що заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Так, відповідно до положень статті 19 цього Кодексу, яка визначає справи, що відносяться до юрисдикції загальних судів, у порядку цивільного судочинства розглядаються, зокрема, справи що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

За приписом частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до положень статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Стаття 16 цього Кодексу визначає орієнтовний перелік способів судового захисту та містить вказівку на те, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

З наведеного вбачається, що підставою для судового захисту цивільного права або інтересу є його порушення, невизнання або оспорювання, при цьому особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права, який не суперечить закону.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

За положеннями статей 201, 294 ЦК України ім`я фізичної особи є особистим немайновим благом, яке охороняється цивільним законодавством.

Згідно статті 28 ЦК України фізична особа набуває прав та обов`язків і здійснює їх під своїм ім`ям.

Ім`я фізичної особи, яка є громадянином України, складається із прізвища, власного імені та по батькові, якщо інше не випливає із закону або звичаю національної меншини, до якої вона належить.

Ім`я фізичній особі надається відповідно до закону.

Реєстрація народження дитини провадиться органом державної реєстрації актів цивільного стану з одночасним визначенням її походження та присвоєнням прізвища, імені та по батькові (частина 3 статті 144 Сімейного кодексу України).

Як і щодо прізвища, спір між батьками щодо імені дитини може вирішуватися органом опіки та піклування або судом (стаття 146 Сімейного кодексу України).

Частина 3 статті 294 ЦК України визначає, що у разі перекручення імені фізичної особи воно має бути виправлене. Якщо перекручення імені було здійснене у документі, такий документ підлягає заміні.

Зміна власного імені як спосіб його набуття регламентується нормами статті 295 ЦК України.

Як убачається з матеріалів справи та змісту позовних вимог, при народженні позивачки батьки дали їй ім`я ОСОБА_1 , і саме це ім`я зазначене у актовому записі про її народження та низці документів, а саме у: документах про освіту, свідоцтві про шлюб, трудовій книжці, свідоцтві про право власності, свідоцтві про народження дитини, рішенні суду про розірвання шлюбу.

Водночас 10.07.2019 позивачці було видано новий паспорт громадянина України (ID-картку) та інші пов`язані з ним документи (Довідку про внесення відомостей до Єдиного державного демографічного реєстру та Довідку про реєстрацію місця проживання особи) на ім`я ОСОБА_1 . Така ситуація стала наслідком невірного перекладу імені позивачки у документах про її шлюб, укладений у Швейцарії.

Отже у даній ситуації позивачка має звернутися до територіального підрозділу Державної міграційної служби, який видав паспорт, із заявою про виправлення помилки, оскільки у актовому записі про її народження помилки не було допущено.

Якщо ж позивачка бажає змінити ім`я, дане їй при народженні, вона повинна подати заяву про зміну імені, механізм прийняття та розгляду якої визначений Порядком розгляду заяв про зміну імені (прізвища, власного імені, по батькові) фізичної особи, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 915.

Отже враховуючи, що у даному випадку захист цивільних прав позивачки повинен здійснюватися у позасудовому порядку, а звернення до суду з позовом про встановлення факту належності особі свідоцтва про народження та зміну імені не передбачено законом, даний позов не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, що відповідно до пункту 1 частини 1 статті 186 Цивільного процесуального кодексу України є підставою для відмови у відкритті провадження у справі.

Керуючись пунктом 1 частиною 1 статті 186 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Дарницького районного у м. Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві про встановлення факту належності правовстановлюючих документів та внесення змін до актового запису.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: