ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

Справа № 638/18980/17

Провадження № 22-ц/818/1437/19

01 квітня 2019 року

м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі колегії:

головуючого - Сащенко І.С.

суддів - Тичкової О.Ю., Овсяннікової А.І.,

учасники справи:

позивач - Акціонерне товариство «Харківобленерго»;

відповідач - ОСОБА_1,

розглянув в порядку спрощеного апеляційного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргуАкціонерного товариства «Харківобленерго» на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 грудня 2018 року (суддя Семіряд І.В.) по справі за позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення сум нарахувань по акту порушення ПКЕЕН,-

встановив:

У грудні 2017 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з відповідача на свою користь суму нарахувань за актом в розмірі 8525,71 гривень.

В обґрунтування вимог зазначав, що 14.01.2016 року на підставі розпорядження начальника Північного РВЕ № 17 на проведення рейду по виявленню порушень ПКЕЕН в квартирі за адресою: АДРЕСА_1, представниками АК «Харківобленерго» було встановлено факт розкрадання електричної енергії шляхом самовільного підключення до електричних мереж поза засобами обліку № 508370. Вказані порушення були зафіксовані актом №206553 від 14.01.2016 року про порушення Правил користування електричною енергією для населення, після чого відповідачу були зроблені нарахування в сумі 8525,71 гривень, які на сьогоднішній день не сплачені.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав позовні вимоги.

Відповідач у судовому засіданні заперечувала проти позову.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 грудня 2018 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції АК «Харківобленерго» звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить рішення скасувати за постановити нове, яким задовольнити позов в повному обсязі.

Скарга мотивована неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи; порушенням норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що акт про порушення ПКЕЕН відповідає методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії. Певні розбіжності у показах свідків, стосовно місця складання акту не могли вплинути на суть порушення та результат вирішення спору.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначила, що ніяких приєднань та електричних переобладнань нею здійснено не було, на відеозаписі позивача зафіксовано, що приєднання виконане прихованим способом, закінчується розеткою у санвузлі, яка прихована за навісною тумбою та ніколи нею не використовувалась.

Згідно зі ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України - в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Матеріалами справи встановлено, що відповідач мешкає за адресою : АДРЕСА_1 та є споживачем послуг з електропостачання на підставі договору про користування електричною енергією, особовий рахунок НОМЕР_1.

14.01.2016 року під час проведення рейду по виявленню порушень ПКЕЕн в квартирі за адресою : АДРЕСА_1, згідно акту №206553 від 14.01.2016 року представниками АК «Харківобленерго» зафіксовано факт розкрадання електричної енергії шляхом самовільного підключення до електричних мереж поза засобами обліку № 508370. Відповідач від підписання акту відмовилась, про що зазначено у вказаному акті.

Відповідно до протоколу № 553 за результатами комісії по розгляду акту порушення ПКЕЕН відповідачці здійснено розрахунок за період 365 днів та визначений об'єм недооблікованої електроенергії, який склав 9256 кВтг, в результаті чого нанесено збиток позивачу на суму 8525,71 гривень. Також з зазначеного протоколу вбачається, що відповідач на засіданні комісії була відсутня.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог ПАТ «Харківобленерго», суд першої інстанції виходив з відсутності правових підстав для задоволення позову, так як з відеозапису місця події під час проведення рейду та виявлення порушення не вбачається можливим побачити порушення ПКЕЕН, а саме самовільного підключення до електромереж поза засобом обліку.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно ч.1-3, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Статтею 264 ЦПК України передбачено, що під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Зазначеним вимогам судове рішення відповідає.

Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про електроенергетику» (в редакції, чинній на момент виниклих між сторонами правовідносин) Законом України «Про захист прав споживачів», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (в редакції, чинній на момент виниклих між сторонами правовідносин), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562, нормами ЦК України.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про електроенергетику» енергія - це електрична чи теплова енергія, що виробляється на об'єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продаж; споживачами енергії є суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю.

Згідно зі статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією.

До правопорушень у сфері енергетики відносяться, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку (стаття 27 Закону України «Про електроенергетику»)

Споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності (пункт 42 Правил користування електричною енергією для населення).

Згідно з пунктом 37 Правил користування електричною енергією для населення, енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку (пункт 48 Правил користування електричною енергією для населення).

Згідно п. 1 ПКЕЕН самовільне підключення - це споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил.

Відповідно до п.37 ПКЕЕН енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Факт виявлених представниками енергопостачальника порушень споживачем вимог ПКЕЕН оформлюється актом про порушення (розділ 4 ПКЕЕН).

Відповідно до пункту 4.5 Методики, працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій.

При цьому, відповідно до примітки Додатку 3 до Методики, у разі відмови споживача або представника споживача, в присутності якого було складено акт про порушення, від підпису цього акта, в рядку «Споживач або представник споживача (у разі порушення ПКЕЕН)» зазначається: «Від підпису відмовився». Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали не менше ніж три представники енергопостачальника.

Факт повідомлення споживача про зазначене у пункті 4.5 Методики право може бути зафіксоване у цій графі акта.

Таким чином, у разі виявлення у споживача порушення ПКЕЕН, складення акта про порушення ПКЕЕН, є обов'язком енергопостачальника.

Згода або не згода споживача із вказаною у акті про порушення інформацією фіксується енергопостачальником в акті.

Згідно абзацу 3,4 пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення встановлено, що акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Відповідно до абзацу 12 п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Згідно ч.3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ст. 76 ЦПК України).

Свідок ОСОБА_2 - працівник АК «Харківобленерго», який проводив перевірку в помешканні відповідачки, в судовому засіданні пояснив, що виявлена розетка була несправна, надані відповідачем фен та лампочка при увімкненні в зазначену розетку не працювали.

Виявлення розетки без підтвердження можливості її використання за цільовим призначенням не може слугувати доказом на підтвердження порушень ПКЕЕН.

Оскільки під час проведення рейду по виявленню порушень ПКЕЕН представниками АК «Харківобленерго» не виявлено самовільного підключення до відповідних електромереж, що унеможливлює встановлення факту розкрадання електричної енергії, підстав вважати, що мало місце використання необлікованої електричної енергії за допомогою самовільного підключення не має.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції інстанцій про відсутність правових підстав для стягнення з відповідача вартості недооблікованої електричної енергії у розмірі 8525,71 гривень, оскільки АК «Харківобленерго» не довело факту використання не донарахованої електроенергії за допомогою самовільного підключення до електромереж повз прилад обліку скритим способом.

Суд не допустив порушень матеріального або процесуального закону, які могли б бути підставою для скасування рішення суду, а доводи апеляційної скарги не спростовують наведеного та зроблених в оскаржуваному рішенні висновків, тому підстави для його скасування і задоволення апеляційної скарги відсутні.

Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 369, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Харківобленерго» - залишити без задоволення.

Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 грудня 2018 року -залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий І.С.Сащенко

Судді А.І. Овсяннікова

О.Ю.Тичкова