Справа № 357/1755/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Л. М. ,

при секретарі - Вангородська О. С.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Узинської міської громади про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що після смерті його батька ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2., залишилося спадкове майно - житловий будинок АДРЕСА_2. Прийняти спадщину позивач не має можливості, оскільки вчасно не подав до нотаріальної контори відповідну заяву. Вказує на поважність причин пропуску строку для подачі заяви до нотаріальної контори. З цих підстав просив суд визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивач в судове засідання не з'явився, подав заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримав.

Представник Узинської міської ради направив до суду відзив у якому просив відмовити у задоволення позову з формальних підстав.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позовні вимоги обґрунтовані і підлягають до задоволення з наступних підстав.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3.

Після його смерті залишилося спадкове майно у виді житлового будинку АДРЕСА_1.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2. є батьком позивача ОСОБА_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4.

Державним нотаріусом Узинської міської державної нотаріальної контори Київської області Малькевич Л.В. було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке залишилось після померлого ОСОБА_2, оскільки спадкоємцем було пропущено встановлений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Наведене підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 28.03.2018 року.

Згідно відповіді на запит № 276/02-14 від 01 березня 2019 р., який надійшов на адресу суду від державного нотаріуса Малькевич Л.В., спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2. ОСОБА_2 не заводилась.

Отже, позивач є спадкоємцем першої черги за законом.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Ст. 1270 ЦК України обумовлено строк для прийняття спадщини - шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини

Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Так, правила вказаної норми можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів та заперечень учасників справи та врахувавши її фактичних обставин. Такий правовий висновок відображено у постанові ВС/КЦС у справі № 592/9058/17-ц.

Суд вважає, що позивачем надано усі необхідні докази для встановлення поважності причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи, що позивач є спадкоємцем за законом першої черги, інші спадкоємці відсутні, а також поважність причин, які перешкоджали йому подати заяву про прийняття спадщини, суд вважає за можливе визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. ст.ст. 4, 12, 13, 81, 263-265, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, /паспорт НОМЕР_5, РНОКПП НОМЕР_2, адреса проживання: АДРЕСА_1/ додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, протягом трьох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складене 26.03.2019 р.

СуддяЛ. М. Кошель