Справа № 473/995/18
УХВАЛА

"03" квітня 2019 р. м. Вознесенськ

Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі судді - Висоцької Г.А.,

за участі секретаря - Радєвої Н.В.,

представників позивача - ОСОБА_1, ОСОБА_2,

відповідача- Шевчук О.М., його представника - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_3 про відвід головуючому по цивільній справі № 473/995/18 за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про стягнення боргу за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про стягнення боргу за договором позики у сумі 10 061 778 грн. 60 коп.

Ухвалою суду від 02.04.2018 року провадження по справі було відкрито, призначено до підготовчого засідання, частково задоволено клопотання представника позивача про забезпечення позову шляхом зборони відчуження переліку нерухомого майна, що належить відповідачу ОСОБА_5

В підготовчому судовому засіданні представником відповідача ОСОБА_3 було заявлено відвід головуючому по справі з посиланням на ту обставину, що суддя Висоцька Г.А. висловила власну думку відносно результатів подальшого розгляду клопотання, під аудиофіксацію, тобто про відмову в задоволенні клопотання ще до його розгляду судом, що є грубим порушенням вимог ЦПК України та свідчить про відсутність наміру здійснювати правосуддя. Головуючий суддя має повноваження розяснити судове рішення, однак ця дія повинна відбутися після розгляду процесуального питання та проголошення відповідної ухвали, при цьому послався на положення ст. 39 ( ч. 1 п. 5) ЦПК України.

Відповідач ОСОБА_5 підтримав заяву свого представника про відвід головуючому по справі.

Представники позивача ОСОБА_1та ОСОБА_2 заперечували проти задоволення заяви про відвід з посиланням на її безпідставність та надуманість, позаяк відсутні підстави сумніватися в неупередженості та обєктивності головуючого по справі.

Вислухавши відповідача, його представника, представників позивача, встановлено наступне.

В підготовчому судовому засіданні 03.04.2019 року представником відповідача ОСОБА_5 адвокатом ОСОБА_3 було заявлено клопотання про повернення відповідачу експериментальних зразків його підпису, наданих останнім в попередньому судовому засіданні для проведення судової почеркознавчої експертизи. При цьому було заявлено, що сторона відповідача наполягає на вирішенні своєї заяви про призначення судової почеркознавчої експертизи з питань визначених в цій заяві.

Суд вислухавши думку учасників процесу з приводу заявленого клопотання : відповідача ОСОБА_5, який підтримав свого представника та обох представників позивача, які не заперечували проти задоволення клопотання, суд відмовив в задоволенні клопотання при цьому розяснив, що відмовлено з підстав економії процесуального часу і необхідності в подальшому повторно вирішувати питання щодо проведення судової почеркознавчої експертизи.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Підстави для відводу судді передбачені ст. 36 ЦПК України.

Відповідно до положень п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або обєктивності судді.

Статтею 2 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини є обов'язковими для виконання Україною. ОСОБА_6 прямо закріплює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Частина 1 статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

Так, суддя має бути суб'єктивно вільним від упередженості при розгляді справи, а також має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість дійти висновку, що критерієм порушення суб'єктивної складової даного поняття можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб'єктивний критерій, суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб'єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір, поки не доведено інше.

Слід зауважити, що учасник справи має належним чином реалізовувати надані йому процесуальні права та неухильно виконувати процесуальні обов'язки, а поведінка останнього не має бути як обраний стороною спосіб тиску на суд з метою отримання бажаного для себе рішення.

З огляду на викладене, вважаю, що відвід, заявлений представником відповідача під час підготовчого засідання 03.04.2019 року судді Висоцькій Г.А. є безпідставним з огляду на виконання головуючим по справі порядку, встановлено ЦПК України для розгляду клопотань, заявлених учасниками судового розгляду ( ст. 182-183, 258-261 ЦПК України).

Підстав для зупинення провадження у справі відповідно до вимог ст. 252 ЦПК України, суд не вбачає.

Керуючись ст. ст.36 ,40, 252-253, 259 - 261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Відвід представника відповідача ОСОБА_3 заявлений під час підготовчого засідання 03.04.2019 року у цивільній справі № 473/995/18 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про стягнення боргу за договором позики - визнати необгрунтованим.

Передати цивільну справу № 473/995/18 за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про стягнення боргу за договором позики на автоматизований розподіл для визначенні судді, який вирішить питання про відвід, у відповідності до вимог ч.3 ст.40 ЦПК України.

Заяву представника відповідача ОСОБА_3 від 03.04.2019 року про відвід судді Висоцькій Г.А. та технічний запис підготовчого засідання 03.04.2019 року передати до канцелярії суду для визначення іншого судді в порядку ч. 1 ст. 33 та ч 3 ст. 40 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Висоцька Г.А.