ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 березня 2019 року Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді - Сенаторова В. М .,
при секретарі - Явнюк К. Р .,
за участі представника позивача- Єрмолаєва В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, -
06.09.2018 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 із вимогою про стягнення з відповідача боргу за договором позики від 19.03.2018 у розмірі 185500 грн. та судових витрат.
В обґрунтування поданого позову позивач зазначає, що 19.03.2018 відповідач позичив у нього 185500 грн., що є еквівалентом 7000 дол. США, які зобов'язався повернути не пізніше 01 серпня 2018 року, про що сторони склали відповідний договір та на підтвердження факту отримання відповідачем грошових коштів - розписку. По закінченні зазначеного строку відповідач суму позики не повернув, у зв'язку із чим позивач звернувся до суду.
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив задовольнити.
Позивач у судове засідання не з'явився, подав до суду заяву, в якій вимоги підтримав, не заперечував проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання повторно не з'явився, про дату, час і місце судових засідань повідомлявся належним чином.
Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об'єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України.
Судом встановлені наступні фактичні обставини.
19.03.2018 року ОСОБА_2 позичив у ОСОБА_1 185500 грн., що є еквівалентом 7000 дол. США, які зобов'язався повернути не пізніше 01 серпня 2018 року, про що сторони склали відповідний договір. / а.с. 10/
На підтвердження факту отримання грошових коштів відповідачем було складено розписку. /а.с. 9/
Відповідно до чч. 1 та 2 ст.207 ЦК правочин уважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин уважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Згідно ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець)передає увласність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов'язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
За змістом ст. 1046 ЦК договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Статтею 1047 Цивільного кодексу України передбачено, що договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми.
На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.
Договір позики є одностороннім договором, оскільки після укладення цього договору всі обов'язки за ним, у тому числі повернення предмета позики або визначеної кількості речей того ж роду та такої ж якості, несе позичальник, а позикодавець набуває за цим договором тільки права.
Статею 1048 ЦК України передбачено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики. Якщо нше не встановлено договором або законом.
За своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видається боржником кредитору за договором позики, підтверджуючи його укладення, а також засвідчуючи отримання боржником від кредитора певної грошової суми.
Наявність розписки у позивача, відсутність доказів неправомірного заволодіння позивачем розпискою, свідчать, що відповідач зобов'язань щодо повернення суми позики до теперішнього часу є не виконав.
Таким чином, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, а саме стягнення з відповідача боргу за договором позики від 19.03.2018 у розмірі 185500 грн.
Судовий збір підлягає стягненню в порядку ст.141 ЦПК України.
На підставі викладеного, ст.ст. 1046 -1050 ЦК України, керуючись ст. ст. 6-13, 81, 133, 141 ,258, 259, 263-265 ЦПК України,суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу- задовольнити у повному обсязі.
Стягнути із ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, інн НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, інн НОМЕР_2) заборгованість за розпискою позичальника від 19 березня 2018 року в сумі 185500 (сто вісімдесят п'ять тисяч п'ятсот) гривень 00 копійок.
Стягнути із ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, інн НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, інн НОМЕР_2) судовий збір у сумі 1855 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Харківської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Повний текст рішення виготовлено 12.03.2019.
Суддя -