Справа № 199/127/19
УХВАЛА

08.01.2019 суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська Подорець О.Б., розглянувши матеріали позовної заяви Дніпровської міської ради до ОСОБА_2, ОСОБА_3, де треті особи - Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, ОСОБА_4, про визнання договору укладеним, -

ВСТАНОВИВ:

У січні 2019 року позивач Дніпровська міська рада звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2, ОСОБА_3, де треті особи - Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, ОСОБА_4, про визнання договору укладеним договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра, оскільки забудовником (відповідачем) було збудовано об'єкт нерухомого майна та в порушення вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не укладено відповідний договір, предметом якого є здійснення оплати забудовником грошових коштів, який позивач просить визнати укладеним, тобто обов'язок забудовника (відповідача), як зазначено у позовній заяві, щодо сплати пайової участі (грошових коштів) виник саме з приводу будівництва нерухомого майна, а тому з урахуванням зазначеного, а також враховуючи предмет позову та підстави позову, витікає, що спір між сторонами виник та стосується нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, тобто у Індустріальному районі м. Дніпро, а не в Амур-Нижньодніпровському районі м. Дніпро.

Відповідно до частини 1 статті 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов'язані між собою позовні вимоги пред'явлені одночасно щодо декількох об'єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об'єкта, вартість якого є найвищою.

Як роз'яснено у п. 42 постанови № 3 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються судами за встановленими Законом правилами підсудності, а їх порушення - є ознакою незаконності рішення.

З урахуванням викладеного, вважаю, що дана позовна заява не підсудна Амур-Нижньодніпровському районному суду м. Дніпропетровська і підлягає передачі на розгляд по територіальності Індустріальному районному суду м. Дніпропетровська.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст.27, 31, 260, 261, суддя,-

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовом Дніпровської міської ради до ОСОБА_2, ОСОБА_3, де треті особи - Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, ОСОБА_4, про визнання договору укладеним передати по територіальності на розгляд до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

Передача страви на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п'яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п'яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.Б.Подорець