Справа № 754/4440/19
У Х В А Л А

Іменем України

29 березня 2019 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., вивчивши заяву Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» про видачу судового наказу про стягнення суми заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з ОСОБА_1, ОСОБА_2, -

ВСТАНОВИВ:

КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» звернулось до суду із заявою про видачу судового наказу про солідарне стягнення суми заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з ОСОБА_1, ОСОБА_2 в розмірі 8439, 70 грн., індексу інфляції в розмірі 1138, 24 грн. та 3% річних в розмірі 318, 86 грн., а також судового збору в сумі 192,10 грн.

Статтею 160 ЦПК України передбачено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Порядок розгляду справ наказного провадження в порядку цивільного судочинства регламентовано Розділом ІІ Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до вимог ст. 162 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

У поданій стягувачем заяві про видачу судового наказу місце проживання боржників зазначено АДРЕСА_1.

Відповідно до положень ч.4 ст.165 ЦПК України визначено, що у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви, крім випадків подання заяви про видачу судового наказу в електронній формі до боржника, який має офіційну електронну адресу, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.

Згідно даних «Реєстру територіальної громади м. Києва боржники ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрованими по м. Києву не значаться.

Частиною дев'ятою ст. 165 ЦПК України встановлено, у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника, суд відмовляє у видачі судового наказу.

Таким чином, однією з передумов видачі судом судового наказу є наявність встановленого зареєстрованого місця проживання (перебування) фізичної особи - боржника, що в свою чергу не повинно також суперечити встановленим правилам підсудності для звернення із такою заявою про видачу судового наказу до місцевого загального суду.

А відтак, враховуючи вимоги діючого цивільного процесуального законодавства, та беручи до уваги вищевказані обставини, суддя дійшов висновку щодо відмови у видачі судового наказу за даною заявою.

Відповідно до ч.2 ст.166 ЦПК України, відмова у видачі судового наказу лише з підстав, передбачених п.п. 3-6 частини першоїстатті 165 цього Кодексу, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст. 127, 162, 165, 258-260, ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У видачі судового наказу за заявою Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» про видачу судового наказу про стягнення суми заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з ОСОБА_1, ОСОБА_2 - відмовити.

Роз'яснити, що відмова у видачі судового наказу лише з підстав, передбачених п.п.3-6 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою.

Роз'яснити стягувачу, що він згідно положень ч.2 ст.161 ЦПК України також має право звернутися до суду з вимогами, визначеними ч.1 ст.161 ЦПК України в спрощеному позовному провадженні.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не було вручено у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: