УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"28" грудня 2019 р. м. Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Рожкова О.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про визнання права власності на самочинне будівництво,-

ВСТАНОВИВ:

24.12.2019 ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаним позовом, в якому просить визнати за нею право власності на самочинно збудовану прибудову літ. «ж», площею 42 кв.м., гараж літ «Б», площею 20 кв.м., сарай літ «Е», площею 10,2 кв.м., розташованих за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову.

Згідно п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Тобто, за вимогами вказаної статті ціна позову визначається саме вартістю всього майна, а не його частини.

Згідно п.16 постанови Пленуму ВСУ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається також з урахуванням вартості всього спірного майна, а не його частини, як визначила позивач.

Відповідно до вимог п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Відповідно до п. 10 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог визначається загальною сумою всіх вимог.

Таким чином, позивачем в позовній заяві не визначено ринкової вартості всіх прибудов відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», що може підтверджуватися звітом про оцінку ринкової вартості нерухомого майна.

Водночас, позивач самостійно встановила вартість самочинно збудованої прибудови, гаража та сараю, визначивши ціну позову у розмірі 50000 грн.

Отже, позивачем не обґрунтовано ціну позову з урахуванням дійсної вартості всіх прибудов та не зазначено посилань на докази в її підтвердження.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено розміри ставок судового збору, зокрема, за подання до суду позовної заяви майнового характеру 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, позивачем заявлено вимогу майнового характеру, однак судовий збір не сплачено, та в позовній заяві зазначено, що відповідно до п.13 ч.1 ст.5 ЗУ "Про судовий збір" позивач звільнений від його сплати та додано копію посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_1 .

Водночас, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Вказане положення застосовується у справах, пов`язаних з порушенням прав осіб, що стосуються їх статусу саме як учасників бойових дій, тобто порушенням гарантії їх соціального захисту, передбачених Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Так, позивач звернулась до суду з позовом про визнання права власності на самочинне будівництво, тобто вирішення даного спору не стосується порушення прав позивача, як учасника бойових дій, а тому позивач не звільнена від сплати судового збору на підставі положень пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до положень ст. 6 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання позову майнового характеру, визначається із дійсної вартості спірного майна на день подання позову.

В такому випадку позивачу необхідно уточнити ціну позову, сплатити суму судового збору у розмірі, передбаченому Законом України " Про судовий збір" за вимогу майнового характеру, який підлягає зарахуванню на розрахунковий рахунок UA6006004, отримувач коштів: УК у м. Житомирі/Корольов р-н/ 22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38035726, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, із зазначенням призначення платежу: Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Корольовський районний суд м. Житомира (назва суду, де розглядається справа.)

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору фізичною особою ідентифікаційний код, (завжди має 10 цифр), а при його відсутності - серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті), та подати суду квитанцію про сплату такого судового збору.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У відповідності до чч.2, 4 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлення документів» (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55).

За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Таким чином, позивачем не підтверджено відповідність копій письмових доказів оригіналам, які знаходяться у неї, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Крім того, в порушення п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Так, позивачем не зазначено обставин щодо порушення, невизнання або оспорення її прав відповідачем Житомирською міською радою.

Крім того, звертаючись до суду позивач посилається на ст.118-120 ЦПК України, що діяли у редакції ЦПК України до 15.12.2017, а на даний час визначають розгляд заяви про забезпечення доказів, відшкодування витрат, пов`язаних із забезпеченням доказів та визначення процесуальних строків, що потребує уточнень позивачем.

За таких обставин, позов підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення його недоліків.

Недоліки мають бути усунуті шляхом подання нової редакції позовної заяви з її копіями відповідно до кількості відповідачів у справі з обґрунтованням або спростуванням зазначених недоліків.

Відповідно до ст.185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог ст.175 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.175, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про визнання права власності на самочинне будівництво - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання ухвали суду позивач має право подати відповідну заяву через канцелярію суду або направити її засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О. С. Рожкова