Справа № 716/1088/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.08.19 року Заставнівський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді - Пухарєвої О.В.,

секретаря - Климус Г.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Заставна цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Юрковецької сільської ради Старостинського округу №5 с. Ржавинці Заставнівського району Чернівецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Юрковецької сільської ради Старостинського округу №5 с. Ржавинці Заставнівського району Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просить визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці після набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його матір ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на все належне їй майно до складу якої входить житловий будинок з господарськими спорудами і будівлями, розташований по АДРЕСА_2 . 04.02.2000 року ОСОБА_2 вчинила заповіт, яким все своє майно заповіла онукові - ОСОБА_3 Останній від прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 відмовився, про що надав відповідну заяву. Позивач, а також його сестра ОСОБА_4 є спадкоємцями майна померлої за законом. ОСОБА_4 від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 відмовилася, про що надала відповідну заяву. Зазначає, що він від спадщини не відмовився, з метою її прийняття та оформлення звернувся в Заставнівську державну нотаріальну контору із заявою, але у вчиненні нотаріальної дії йому було відмовлено, бо він пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини.

У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріуса, оскільки знав, що його матір ОСОБА_2 вчинила заповіт на користь його сина - внука спадкодавиці ОСОБА_3 та думав, що останній успадкує спадщину. Про те, що спадкоємець за заповітом ОСОБА_3 від прийняття спадщини відмовився він дізнався вже по сплину шестимісячного строку для прийняття спадщини. Крім того позивач протягом 2008-2010 років час від часу виїжджав за межі України на заробітки, де перебував тривалий час.

З цих причин він пропустив строк для подання заяви для прийняття спадщини та просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері в судовому порядку.

Позивач ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явився, від його представника ОСОБА_5 надійшла заява, згідно якої останній просив розглянути справу у його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, з підстав зазначених в позовній заяві та просили їх задовольнити.

Представник відповідача Старостинського округу №5 с. Ржавинці Заставнівського району Чернівецької області в підготовче судове засідання не з`явився, надав суду заяву про визнання позову та прохання розглянути справу у його відсутності (а.с. 32).

Відповідно ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи зазначені вище вимоги закону, а також визнання відповідачем позову, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити в підготовчому судовому засіданні.

Дослідивши письмові матеріали справи в їх сукупності, врахувавши заяви сторін, суд вважає, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч. 1,1 ст.ст. 1220, 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 21.04.2008 року (а.с. 6).

Після смерті останньої відкрилася спадщина до складу якої входить житловий будинок з господарськими спорудами і будівлями, розташований по АДРЕСА_2 , що вбачається із копії свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 15). Вказаний житловий будинок як і решту спадкового майна ОСОБА_2 , згідно заповіту, посвідченого секретарем Ржавинецької сільської ради Заставнівського району Чернівецької області Кушнір О.Б. й зареєстрованого в реєстрі за №16, який на час відкриття спадщини не був скасований та змінений заповіла онукові, тобто сину позивача ОСОБА_3 (а.с. 10).

Відповідно до ч. 1 ст. 1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Відповідно до п.19 Постанови Пленуму Верховної ради України за №7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» - перелік осіб, які мають право на обов`язкову частку, що визначений ст. 1241 ЦК України є вичерпним і розширеного тлумачення не потребує.

Відповідно цих вимог закону судом встановлено, що спадкоємців, які на момент смерті ОСОБА_2 мали б право на обов`язкову частку спадкового майна відсутні. Наведене вбачається із матеріалів спадкової справи №429/2016 заведеної до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 витребуваної судом та дослідженої.

З матеріалів спадкової справи також вбачається, що ОСОБА_3 , будучи спадкоємцем майна померлої ОСОБА_2 за заповітом від прийняття спадщини відмовився, про що надав відповідну заяву (а.с. 35).

Згідно вимог ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

В зв`язку із відмовою спадкоємця ОСОБА_3 за заповітом від прийняття спадщини, в даному випадку спадкування здійснюється за законом.

Відповідно до ст.ст. 1258, 1261 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Встановлено, що позивач ОСОБА_1 , а також його сестра ОСОБА_4 , будучи дітьми померлої ОСОБА_2 є спадкоємцями її майна за законом першої черги.

У відповідності до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 , будучи спадкоємицею майна померлої ОСОБА_2 за законом від прийняття спадщини відмовилася, про що подала відповідну заяву, позивач такої заяви не подавав (а.с. 35 зворот). Таким чином єдиним претендентом на спадкове майно є позивач.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Оскільки на момент відкриття спадщини позивач ОСОБА_1 із спадкодавицею ОСОБА_2 не проживав, що видно із довідки сільської ради №3172 від 22.11.2016 року (а.с. 9), то з метою прийняття та оформлення спадщини лише 23.11.2016 року звернувся до нотаріуса із завою про прийняття спадщини (а.с. 34 зворот). Наведене вбачається також і з витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі (а.с. 8, 38). Проте у видачі свідоцтва про право на спадщину позивачу було відмовлено, про що нотаріусом винесена постанова, оскільки він пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с. 17, 44).

Відповідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви для прийняття спадщини.

Після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тобто з 21.04.2008 року та закінчився 20.10.2008 року.

У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріуса, оскільки знав, що його матір ОСОБА_2 вчинила заповіт на користь його сина - внука спадкодавиці ОСОБА_3 та думав, що останній успадкує спадщину. Про те, що спадкоємець за заповітом ОСОБА_3 від прийняття спадщини відмовився він дізнався вже по сплину шестимісячного строку для прийняття спадщини. Крім того позивач протягом 2008-2010 років час від часу виїжджав за межі України на заробітки, де перебував тривалий час.

Наведене підтверджується заповітом, заявою про відмову від прийняття спадщини за заповітом, копією трудової книжки де зазначено, що позивач перебував з 01.09.2008 року по 29.08.2009 рік на роботі в Російській Федерації, відмітками в закордонному паспорті позивача, де зазначено, що позивач протягом 2008-2010 років час від часу перетинав кордон України з Російською Федерацією (а.с. 10-14).

Відповідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви для прийняття спадщини.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Враховуючи вищенаведені обставини, суд вважає, що вказані позивачем причини пропущення строку для прийняття спадщини є поважними, а тому позовну заяву слід задовольнити і встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини.

Згідно ч.4, 5 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершено розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Оскільки в судове засідання, призначене на 11-00 годину 22.08.2019 року учасники справи не з`явилися, а повне судове рішення складено (в межах строку, встановленого ч.6 ст.259 ЦПК України) 27.08.2019 року, то датою ухвалення даного судового рішення є 27.08.2019 року.

На підставі ст.ст. 1220, 1221, 1241, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 7, 10, 12, 13, 206, 235, 259, 263 - 265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці після набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Чернівецького апеляційного суду через Заставнівський районний суд Чернівецької області.

Дата складення повного судового рішення 27.08.2019 року.

Суддя О.В. Пухарєва