Справа № 457/17/19
провадження №2/457/102/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2019 року м. Трускавець

Трускавецький міський суд Львівської області

у складі: головуючого - судді Марчука В.І.

при секретарі - Мазурик В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Трускавці цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Трускавецькурорт» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про захист ділової репутації,

в с т а н о в и в :

Приватне акціонерне товариство «Трускавецькурорт» звернулося до Трускавецького міського суду Львівської області з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про захист ділової репутації. Позов мотивований тим, що на сайті суспільно-інформаційного порталу «Трускавець Сьогодні» (Truskavets Today) 10.10.2018 опубліковано статтю «ПрАТ «Трускавецькурорт» розпочав свою гібридну війну» (https://truskavets.today/prat-truskavetskurort-rozpochav-svoiu-hibrydnu-vijnu/), автором якої є ОСОБА_3 , в якій розміщена недостовірна інформація, яка не відповідає дійсності, вигадана автором, та принижує ділову репутацію ПрАТ «Трускавецькурорт». Викладена у статті інформація є недостовірною, підриває ділову репутацію ПрАТ «Трускавецькурорт», містить набір неправдивих та вигаданих тез, які створюють негативне враження щодо діяльності позивача як санаторно-курортного закладу. На підтвердження висловлювань, які містяться у статті, не зазначено жодних доказів, усі доводи відповідача 2 - продукт його власних домислів, які він висвітлив як дійсність. Відповідач 1 розповсюдив недостовірну інформацію, не підтверджену жодними доказами, яка не має ознак оціночних суджень, оскільки опубліковані вислови мають виключно безальтернативний характер. У зазначених статтях містяться неправдиві відомості також і щодо пов`язаності з російським капіталом, а також з приводу наявності у позивача певних політично-комерційних інтересів з місцевою владою. Таким чином відповідачі поширили неправдиву інформацію про позивача у цілому, чим зганьбили ділову репутацію ПрАТ «Трускавецькурорт». Вказані обставини є неправдивими, перекрученими, не відповідають дійсності та відверто спрямовані на формування у читача негативного ставлення до ПрАТ «Трускавецькурорт». Просить визнати недостовірною інформацію, розміщену у статті «ПрАТ «Трускавецькурорт» розпочав свою гібридну війну», яка 10.10.2018 опублікована на сайті суспільно-інформаційного порталу «Трускавець Сьогодні» (Truskavets Today) (https://truskavets.today/prat-truskavetskurort-rozpochav-svoiu-hibrydnu-vijnu/), автором якої є ОСОБА_4 , а саме: «Все таємне стане явним: ПрАТ «Трускавецькурорт» заради досягнення головної мети введення плати за вхід у бювет застосовує методи та прийоми московитської пропаганди, розвівши свою «ботоферму» у соціальній мережі facebook.» «Для якої ж цілі були створені боти в трускавецьких групах і хто за ними стоїть, здогадатись було не важко. Вони нав`язливо пропагують ідею ПрАТ «Трускавецькурорт» введення плати за вхід у бювет.» «Стає очевидним, що ПрАТ «Трускавецькурорт», який пов`язаний з російським капіталом, взяв на озброєння методи та прийоми московитської пропаганди заради досягнення головної мети введення плати за вхід у бювет.» «За словами фахівців, які в соціальних мережах виявляють ботів, утримання такої ботоферми, в залежності від покладених на них задач, яку завів ПрАТ «Трускавецькурорт», може коштувати від 50 до 100 тисяч гривень в місяць.» «Це все залежить від того, як щедро «сумлінний» надрокористувач буде оплачувати їхню роботу заради того, аби продовжувати маніпулювати свідомістю трускавчан, які користуються facebook.» «Враховуючи вище наведені факти, «Трускавецькурорт» зовсім не бідує, володіючи такими надлишковими коштами, а тому їхні заяви про те, що введення плати за вхід у бювет є необхідністю, бо, мовляв, дозволить модернізувати гідромінеральну та матеріальну базу є абсурдними…»«Також не можна залишити поза увагою той факт, що проплачені «пратівські» боти люблять щиро засипати компліменти на адресу нинішньої міської влади, створюючи піднесену атмосферу.» «Воно й не дивно, бо міський голова Андрій Кульчинський неодноразово ратував за платний вхід до бювету, а тому міська влада разом з ПрАТ «Трускавецькурорт» будуть діяти на одному інформаційно-пропагандиському фронті і боротись за уми трускавчан заради досягнення своїх політичних і комерційних цілей.»; Зобов`язати власника суспільно-інформаційного порталу «Трускавець Сьогодні» (Truskavets Today) видалити з суспільно-інформаційного порталу «Трускавець Сьогодні» (Truskavets Today) інформацію, розміщену у статтю «ПрАТ «Трускавецькурорт» розпочав свою гібридну війну» за посиланням https://truskavets.today/prat-truskavetskurort-rozpochav-svoiu-hibrydnu-vijnu/. Зобов`язати власника веб-сайту суспільно-інформаційного порталу «Трускавець Сьогодні» ( ОСОБА_5 ) не пізніше як протягом чотирнадцяти календарних днів з дня набрання законної сили судовим рішенням у даній справі спростувати недостовірну інформацію шляхом повідомлення на сайті суспільно-інформаційного порталу «Трускавець Сьогодні» (Truskavets Today) про ухвалене у даній справі судове рішення, включаючи публікацію його повного тексту. У доповненні до позовної заяви просить стягнути 10000 грн. за надання професійної правничої допомоги.

Від відповідача ОСОБА_1 надійшов відзив, у якому він просить у задоволенні позову відмовити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився.

У судовому засіданні представник позивача адвокат Копинець А.В. позов підтримав, просив позов задовольнити з наведених у ньому підстав, у задоволенні позовної вимоги про стягнення витрат на професійну правничу допомогу просив відмовити, проти заочного розгляду справи не заперечував.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причини неявки.

За таких обставин суд вважає можливим розглядати справу у заочному розгляді справи відповідно до положень ст. 280 ЦПК України.

Суд, дослідивши письмові докази у їх сукупності, вважає, що позов слід задовольнити частково, виходячи з наступного.

У судовому засіданні встановлено, що на сайті суспільно-інформаційного порталу «Трускавець Сьогодні» (Truskavets Today) 10.10.2018 опубліковано статтю «ПрАТ «Трускавецькурорт» розпочав свою гібридну війну» (https://truskavets.today/prat-truskavetskurort-rozpochav-svoiu-hibrydnu-vijnu/), автором якої є ОСОБА_3 , в якій розміщена недостовірна інформація, яка не відповідає дійсності, вигадана автором, та принижує ділову репутацію ПрАТ «Трускавецькурорт». У зазначеній статті серед іншого опубліковано: «Все таємне стане явним: ПрАТ «Трускавецькурорт» заради досягнення головної мети введення плати за вхід у бювет застосовує методи та прийоми московитської пропаганди, розвівши свою «ботоферму» у соціальній мережі facebook».

«Для якої ж цілі були створені боти в трускавецьких групах і хто за ними стоїть, здогадатись було не важко. Вони нав`язливо пропагують ідею ПрАТ «Трускавецькурорт» введення плати за вхід у бювет».

«Стає очевидним, що ПрАТ «Трускавецькурорт», який пов`язаний з російським капіталом, взяв на озброєння методи та прийоми московитської пропаганди заради досягнення головної мети введення плати за вхід у бювет».

«За словами фахівців, які в соціальних мережах виявляють ботів, утримання такої ботоферми, в залежності від покладених на них задач, яку завів ПрАТ «Трускавецькурорт», може коштувати від 50 до 100 тисяч гривень в місяць».

«Це все залежить від того, як щедро «сумлінний» надрокористувач буде оплачувати їхню роботу заради того, аби продовжувати маніпулювати свідомістю трускавчан, які користуються facebook».

«Враховуючи вище наведені факти, «Трускавецькурорт» зовсім не бідує, володіючи такими надлишковими коштами, а тому їхні заяви про те, що введення плати за вхід у бювет є необхідністю, бо, мовляв, дозволить модернізувати гідромінеральну та матеріальну базу є абсурдними…»

«Також не можна залишити поза увагою той факт, що проплачені «пратівські» боти люблять щиро засипати компліменти на адресу нинішньої міської влади, створюючи піднесену атмосферу».

«Воно й не дивно, бо міський голова Андрій Кульчинський неодноразово ратував за платний вхід до бювету, а тому міська влада разом з ПрАТ «Трускавецькурорт» будуть діяти на одному інформаційно-пропагандиському фронті і боротись за уми трускавчан заради досягнення своїх політичних і комерційних цілей».

Відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Згідно зі ст.34 Конституції України кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.

Частиною 1 статті 91 Цивільного кодексу України встановлено, що юридична особа здатна мати такі ж цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність), як і фізична особа, крім тих, які за своєю природою можуть належати лише людині.

Згідно зі статтею 94 Цивільного кодексу України юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації, на таємницю кореспонденції, на інформацію та інші особисті немайнові права, які можуть їй належати.

Під поняттям «ділова репутація» слід розуміти сукупність підтвердженої інформації про особу, що дає можливість зробити висновок про професійні та управлінські здібності такої особи, її порядність та відповідність її діяльності вимогам закону.

В силу частини 2 статті 34 Господарського кодексу України дискредитацією суб`єкта господарювання є поширення у будь-якій формі неправдивих, неточних або неповних відомостей, пов`язаних з особою чи діяльністю суб`єкта господарювання, які завдали або могли завдати шкоди діловій репутації суб`єкта господарювання.

Відповідно до статті 200 Цивільного кодексу України інформацією є будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді. Суб`єкт відносин у сфері інформації може вимагати усунення порушень його права та відшкодування майнової і моральної шкоди, завданої такими правопорушеннями.

Згідно зі статтею 201 Цивільного кодексу України особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, в тому числі, ділова репутація, ім`я (найменування), а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством.

Статтею 277 Цивільного кодексу України, зокрема, встановлено, що фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію.

Поширювачем інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обов`язків, вважається юридична особа, у якій вона працює.

Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена.

Пунктами 24 і 25 Постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» роз`яснено, що спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація, у разі, якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію. Якщо суд ухвалює рішення про спростування поширеної недостовірної інформації, то у судовому рішенні за необхідності суд може викласти текст спростування інформації або зазначити, що спростування має здійснюватися шляхом повідомлення про ухвалене у справі судове рішення, включаючи публікацію його тексту.

На думку суду, інформація, опублікована у статті «ПрАТ «Трускавецькурорт» розпочав свою гібридну війну», яка розташована на сайті суспільно-інформаційного порталу «Трускавець Сьогодні» (Truskavets Today) (https://truskavets.today/prat-truskavetskurort-rozpochav-svoiu-hibrydnu-vijnu/), порушує ділову репутацію позивача.

Пунктом 8 інформаційного листа Вищого господарського суду України від 28.03.2007 №01- 8/184 «Про деякі питання практики застосування господарськими судами законодавства про інформацію» зазначено, що за змістом приписів статті 91 ЦК України право на спростування недостовірної інформації, передбачене статтею 277 ЦК України, належить не лише фізичним, але й юридичним особам у передбачених законом випадках, у тому числі як спосіб судового захисту проти поширення інформації, що шкодить діловій репутації господарюючого суб`єкта (підприємця). Недостовірність негативної інформації є правовою презумпцією. Отже, тягар доказування достовірності негативної інформації стосовно позивача покладається на відповідача, а на позивача покладено лише обов`язок доказування факту поширення такої інформації відповідачем.

Згідно з нормою статті 7 Закону України «Про інформацію» визначено, зокрема, що право на інформацію охороняється законом. Ніхто не може обмежувати права особи у виборі форм і джерел одержання інформації, за винятком випадків, передбачених законом. Суб`єкт інформаційних відносин може вимагати усунення будь-яких порушень його права на інформацію.

Відповідно до частини 2 статті 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК предметом судового захисту не можуть бути оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які як вираження суб`єктивної думки і поглядів відповідача не можна перевірити щодо їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції (зокрема, пункту 46 рішення від 8 липня 1986 року в справі «Лінгенс проти Австрії»).

Отже, повно та всебічно дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, які оцінено на предмет належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємного зв`язку, встановивши, що висловлювання відповідача ОСОБА_1 є фактичними твердженнями негативного характеру, поширення яких завдавали шкоди його діловій репутації.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У рішенні від 28.03.2013 у справі «Нова газета та Бородянський проти Російської Федерації» Європейський Суд з прав людини відзначив особливу роль професії журналіста у суспільстві; визнав і право журналіста на оціночні судження, але із застереженням, що вони повинні базуватися на хоча б мінімальному наборі фактів, тому що в протилежному випадку таке судження буде зловживанням свободою слова. ЄСПЛ виділив три можливі варіанти фундаменту, на якому можна побудувати свою оцінку: 1) факти, що вважаються загальновідомими; 2) підтвердження висловлювання яким-небудь джерелом; 3) посилання на незалежне дослідження.

Таким чином, Європейський Суд з прав людини, за умови посиленого захисту ним свободи слова, визнав саме зловживанням свободою слова висловлення саме оціночних суджень, а не фактичних тверджень, які не базуються на хоча б мінімальному наборі фактів.

Автор тексту на сайті суспільно-інформаційного порталу «Трускавець Сьогодні» (Truskavets Today) 10.10.2018 опубліковано статтю «ПрАТ «Трускавецькурорт» розпочав свою гібридну війну» (https://truskavets.today/prat-truskavetskurort-rozpochav-svoiu-hibrydnu-vijnu/) називає зазначену інформацію фактами.

Позивач належним чином обґрунтував та довів належними доказами недостовірність поширеної відповідачами інформації.

Статтею 32 Конституції Українив становлено, що кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про авторські і суміжні права`веб-сторінка - складова частина веб-сайту. Відтак, оскільки веб-сторінка є складовою частиною веб-сайту, власник веб сайту, також являється відповідним власником певної веб-сторінки, та вправі видалити та розмістити спростування.

Якщо доступ до сайта є вільним, належним відповідачем є власник веб-сайта, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації.

Відповідно до Закону України «Про телекомунікації», доменне ім`я - позначення (словесне, цифрове, словесно-цифрове), яке використовується для ідентифікації діяльності юридичних і фізичних осіб в мережі Інтернет, з будь-якою метою. Дані про доменне ім`я, якщо до нього підключено діючий в мережі Інтернет веб-сайт, мають містити IP адреси веб-хостингу - дані про провайдера на серверах якого розміщено сторінки веб-сайту.

Відповідно до листа ТОВ «Інтернет Інвест» при реєстрації доменного імені «truskavets.today» замовником послуги з реєстрації був ОСОБА_2 .

У рішенні Європейського суду з прав людини «Лінгенс проти Австрії» суд розрізняє факти та оціночні судження. Існування фактів можна довести, а правдивість критичного висловлювання, поглядів, припущень не підлягає доведенню. Особа, яка висловлює не факти, а свої погляди, критичні висловлювання, припущення не може бути зобов`язана доводити їх правдивість, оскільки це є порушенням свободи на власну точку зору, що є фундаментальною частиною права, захищеного статтею 10 Конвенції.

Поширена відповідачами інформація щодо позивача не може вважатися оціночними судженнями на підставі ст. 30 Закону України «Про інформацію», оскільки такі фактичні твердження відповідачів можливо перевірити на предмет їх відповідності дійсності, здійснивши відповідну перевірку істинності фактів.

Спростування поширеної недостовірної інформації повинно здійснюватися незалежно від вини особи, яка її поширила.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що оприлюднена відповідачами щодо ПрАТ «Трускавецькурорт» інформація не відповідає дійсності і принижує ділову репутацію позивача.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму, якщо суд ухвалює рішення про право на спростування поширеної недостовірної інформація, то у судовому рішенні за необхідності суд може викласти текст спростування інформації або зазначити, що спростування має здійснюватися шляхом повідомлення про ухвалене у справі судове рішення, включаючи публікацію його тексту.

За загальним правилом, інформація, що порочить особу, має бути спростована у спосіб, найбільш подібний до способу її поширення (шляхом публікації у пресі, повідомлення по радіо, телебаченню, оголошення на зібранні громадян, зборах трудового колективу, відкликання документа тощо). У судовому рішенні також має бути зазначено строк, у межах якого відповідь чи спростування повинно бути оприлюднене.

При цьому, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідачів на користь позивача слід стягнути судовий збір в сумі 704,80 грн. та судові витрати за проведення експертизи.

Керуючись 12,13,81,263-265,268,280-284 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задоволити частково.

Визнати недостовірною інформацію, розміщену у статті «ПрАТ «Трускавецькурорт» розпочав свою гібридну війну», яка 10.10.2018 опублікована на сайті суспільно-інформаційного порталу «Трускавець Сьогодні» (Truskavets Today) (https://truskavets.today/prat-truskavetskurort-rozpochav-svoiu-hibrydnu-vijnu/), автором якої є ОСОБА_1 , а саме:

«Все таємне стане явним: ПрАТ «Трускавецькурорт» заради досягнення головної мети введення плати за вхід у бювет застосовує методи та прийоми московитської пропаганди, розвівши свою «ботоферму» у соціальній мережі facebook».

«Для якої ж цілі були створені боти в трускавецьких групах і хто за ними стоїть, здогадатись було не важко. Вони нав`язливо пропагують ідею ПрАТ «Трускавецькурорт» введення плати за вхід у бювет».

«Стає очевидним, що ПрАТ «Трускавецькурорт», який пов`язаний з російським капіталом, взяв на озброєння методи та прийоми московитської пропаганди заради досягнення головної мети введення плати за вхід у бювет».

«За словами фахівців, які в соціальних мережах виявляють ботів, утримання такої ботоферми, в залежності від покладених на них задач, яку завів ПрАТ «Трускавецькурорт», може коштувати від 50 до 100 тисяч гривень в місяць».

«Це все залежить від того, як щедро «сумлінний» надрокористувач буде оплачувати їхню роботу заради того, аби продовжувати маніпулювати свідомістю трускавчан, які користуються facebook».

«Враховуючи вище наведені факти, «Трускавецькурорт» зовсім не бідує, володіючи такими надлишковими коштами, а тому їхні заяви про те, що введення плати за вхід у бювет є необхідністю, бо, мовляв, дозволить модернізувати гідромінеральну та матеріальну базу є абсурдними…»

«Також не можна залишити поза увагою той факт, що проплачені «пратівські» боти люблять щиро засипати компліменти на адресу нинішньої міської влади, створюючи піднесену атмосферу».

«Воно й не дивно, бо міський голова Андрій Кульчинський неодноразово ратував за платний вхід до бювету, а тому міська влада разом з ПрАТ «Трускавецькурорт» будуть діяти на одному інформаційно-пропагандиському фронті і боротись за уми трускавчан заради досягнення своїх політичних і комерційних цілей».

Зобов`язати ОСОБА_2 видалити з суспільно-інформаційного порталу «Трускавець Сьогодні» (Truskavets Today) інформацію, розміщену у статтю «ПрАТ «Трускавецькурорт» розпочав свою гібридну війну» за посиланням https://truskavets.today/prat-truskavetskurort-rozpochav-svoiu-hibrydnu-vijnu/.

Зобов`язати ОСОБА_2 не пізніше як протягом чотирнадцяти календарних днів з дня набрання законної сили судовим рішенням у даній справі спростувати недостовірну інформацію шляхом повідомлення на сайті суспільно-інформаційного порталу «Трускавець Сьогодні» (Truskavets Today) про ухвалене у даній справі судове рішення, включаючи публікацію його повного тексту.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства «Трускавецькурорт» судові витрати в сумі 704,80 грн. (судовий збір за подання позову).

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства «Трускавецькурорт» 6177,60 грн. за проведення експертизи.

В решті позовних вимог відмовити.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду через Трускавецький міський суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя: В. І. Марчук