Житомирський апеляційний суд
Справа №274/6426/19 Головуючий у 1-й інст. Вдовиченко Т. М.
Категорія 39 Доповідач Павицька Т. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2019 року

Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого Павицької Т. М.,

суддів Трояновської Г. С., Миніч Т. І.,

за участю секретаря Ковальської Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Житомирі цивільну справу №274/6426/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Романівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області про визнання права власності на житловий будинок та господарські споруди в порядку спадкування, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 27 листопада 2019 року, постановлену під головуванням судді Вдовиченко Т.М. в м. Бердичеві,

в с т а н о в и в :

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, у якому просив визнати в порядку спадкування за ним право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 та господарські споруди, а саме: житловий будинок А-1 площею 63,7 кв.м., погріб Б-1 площею 23,2 кв.м.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 27 листопада 2019 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу у якій просить її скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції в іншому складі суду. На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що 26.11.2019 ним було усунуто недоліки, відповідно до ухвали суду від 08.11.2019, а тому суд першої інстанції безпідставно залишив його позов без розгляду.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Постановляючи ухвалу про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду суд першої інстанції обґрунтовував її тим, що позивачем не виконано вимоги ухвали суду від 08.11.2019, а відтак позовна заява вважається неподаною та підлягає залишенню без розгляду відповідно до п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України.

З таким висновком суду першої інстанції, апеляційний суд погодитись не може, оскільки такого висновку, суд дійшов із порушенням вимог процесуального закону.

Згідно положень статей 55,124 Конституції України та статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на звернення до суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

З матеріалів справи вбачається, що 08.10.2019 ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом про визнання в порядку спадкування за ним права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 та господарські споруди, а саме: житловий будинок А-1 площею 63,7 кв.м., погріб Б-1 площею 23,2 кв.м.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 11.10.2019 відкрито загальне позовне провадження по даній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.

08 листопада 2019 року Бердичівським міськрайонним судом було постановлено ухвалу про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

Підставою для залишення заяви без руху було те, що в порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві не зазначено міцезнаходження відповідача або його місце проживання, засоби зв`язку. Судові повістки адресовані відповідачу, отримує позивач ОСОБА_1 . Тому суд позбавлений можливості здійснити належний виклик строни у справі.

Крім того, позивачем в якості обгрунтування позову, зазначено ту обставину, що відновити свідоцтво про право власності на будинок не має можливості, хоча долучає ксерокопію даного свідоцтва. Однак причини з яких неможливо відновити свідоцтво про право власності на будинок та докази, якими зазначені обставини підтверджувалися, позивачем не зазначено.

Частиною 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З матеріалів справи вбачається, що згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копію ухвали суду першої інстанції, якою було залишено ОСОБА_1 позовну заяву без руху, 19 листопада 2019 року отримала його мама.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви, ОСОБА_1 , 26 листопада 2019 року подав до канцелярії суду першої інстанції заяву про усунення недоліків. Зазначена заява була зареєстрована в Бердичівському міськрайонному суді 26 листопада 2019 року за № 23782.

В заяві про усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 зазначив, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрована в АДРЕСА_1 . Інше місце проживання ОСОБА_2 йому не відоме. Оригінал свідоцтва про право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 від 06 січня 1999 року втрачений. З цієї причини постановою державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори від 04 жовтня 2019 року йому відмовлено у вчиненні нотаріальної дії.

Відтак, скаржувана ухвала була постановлена судом першої інстанції на наступний день після подання 26 листопада 2019 року ОСОБА_1 до суду заяви про усунення недоліків позовної заяви.

Враховуючи викладене вище, апеляційний суд дійшов висновку, що у суду першої інстанції були відсутні підстави для залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України.

За таких обставин апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 259, 268, 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 27 листопада 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Дата складення повного судового рішення 27 грудня 2019 року.

Головуючий

Судді