Провадження № 2/760/8614/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/ про залишення позовної заяви без руху /

20 грудня 2019 року Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування з чужого володіння майна, визнання права власності, суддя

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом до відповідачів.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 176 та 177 ЦПК України в наступному.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

З точки зору даної норми закону обов`язок приведення повних, визначених ч.3 ст.175 ЦПК України, реквізитів сторін та учасників справи, покладено на позивача.

У порушення даної норми закону позивачем у позові не зазначено ні місце реєстрації, ні місце перебування / проживання / відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При зверненні до суду, позивач посилається на п. 6 ч. 1 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В той же час, до позову не додаються будь-які документи, передбачені законом, вчинення кримінального правопорушення відносно належного їй на праві власності майна, а також передбаченого нормами Кримінального процесуального кодексу України судового рішення, яке б підтверджувало вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про Державний бюджет на 2019 рік» з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1 921,00 гр.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В ч.3 ст.6 Закону зазначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч.7 ст.6 Закону за подання позову одним позивачем до кількох відповідачів судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову.

Відповідно до п.2 ч.1, ч.2 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, позовна заява містить 2 вимоги майнового характеру та 1 вимогу - немайнового.

Звертаючись до суду, позивач зазначає, що позов має немайновий характер, що суперечить вимогам ст.176 ЦПК України.

Таким чином, виходячи з трьох вимог: 2 майнового характеру та 1 немайнового характеру, та враховуючи ставки судового збору, визначені Законом України « Про судовий збір», позивач має сплатити: 9 605, 00 гр./ за 2 вимоги майнового характеру/ + 768, 40 гр. за 1 вимогу немайнового характеру, а всього 10 373, 40 гр. судового збору.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, трьох позовних вимог, одна з яких є немайновою, а дві інші майновими, позивач має сплатити судовий збір у розмірі 9 605, 00 гр./ за 2 вимоги майнового характеру/ + 768, 40 гр. за 1 вимогу немайнового характеру, а всього 10 373, 40 гр. на:

--р/р №6010, отримувач коштів УДК Солом`янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача- Казначейство України / ЕАП/, код отримувача - 899998.

Керуючись ст. 175,176, 177, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування з чужого володіння майна, визнання права власності залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.А.Шереметьєва