Справа № 442/5430/18 Головуючий у 1 інстанції: Гарасимків Л.І.
Провадження № 22-ц/811/416/19 Доповідач в 2-й інстанції: Цяцяк Р. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2019 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справі:

головуючого - судді Цяцяка Р.П.,

суддів: Крайник Н.П. та Шеремети Н.О.,

за участю: секретаря Цапа П.М.;

позивача ОСОБА_1 і його представника

- адвоката Краснопольського В.О .;

адвоката Ференц О.І. - представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 12 грудня 2018 року,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовувалися тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати, ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилася спадщина, до складу якої входить частка у житловому будинку АДРЕСА_1 , а позивач і відповідач є спадкоємцями першої черги за законом.

Батько сторін, ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . За домовленістю між батьками, батько заповів свою частку у згаданому житловому будинку АДРЕСА_1 відповідачу, а частка матері мала б належати позивачу, про що було відповідачу було відомо. Крім того, він завжди опікувався матір`ю до її смерті, а тому вважав, що фактично прийняв спадщину після її смерті. 11 травня 2018 року він звернувся до приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Петрів В.Я. для належного оформлення спадкових прав і остання повідомила йому, що заповіт мати не складала, а спадкова справа після смерті матері відкрита 03 травня 2018 року у приватного нотаріуса. 20.06.2018 року він звернувся до приватного нотаріуса Спариняк Л.В., яка повідомила його про те, що його заява долучена до матеріалів спадкової справи, але оскільки ця заява подана після спливу строку, передбаченого для прийняття спадщини, встановленого ст.1270 ЦК України, то він вважається таким, що не прийняв спадщину (а.с. 2-3).

Оскаржуваним рішенням у задоволенні позову відмовлено (а.с. 37-38).

Дане рішення оскаржив позивач.

Апелянт просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити його позовні вимоги, покликаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.

Вважає помилковим висновок суду про те, що були відсутніми підстави, які можна було б визнати об`єктивними, непереборними та істотними для визнання причин пропуску позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті матері, оскільки він „майже кілька разів на тиждень протягом цього часу перебував за кордоном щоб заробити на проживання сім`ї", а також „був переконаний, що мати залишила заповіт на (його) користь", а відтак „вважав себе таким спадкоємцем, який прийняв спадщину" (а.с. 40-43).

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення апелянта і його представника на підтримання доводів апеляційної скарги та заперечення цих доводів зі сторони представника відповідача, перевіривши матеріали справи та законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Статтями 12 і 81 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, і що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з положень ст. 1269 ЦК України та аналізу положень розділу 22 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 20/5 від 03.03.2004 року, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини: при цьому законодавець не обумовлює подання такої заяви долученням до неї будь-яких інших документів. Зокрема, п. 207 вище згаданої Інструкції ... встановлено, що нотаріус зобов`язаний прийняти таку заяву та завести спадкову справу навіть у випадку, коли ця заява надійшла поштою і справжність підпису спадкоємця на ній ніким не засвідчена.

Статтею 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1), а ч. 3 ст.1272 ЦК України - що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 „Про судову практику у справах про спадкування" міститься роз`яснення про те, що суду при дослідженні причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В узагальненні судової практики розгляду цивільних справ про спадкування (постанова пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 року № 6) Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ звертає увагу на те, що у зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини і що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини (зокрема) як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна тощо. Також звертає увагу на те, що необґрунтованою і помилковою є практика судів, які визнають причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними із порушенням вимог ч.2 ст. 59 ЦПК, відповідно до якої обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування, зокрема - показами свідків.

ОСОБА_1 було відомо про смерть ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 5), і про відкриття спадщини після її смерті, однак у шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 позивач ОСОБА_1 до нотаріальної контори не подав: наведені обставини визнаються сторонами спору, а відтак в силу норми, яка передбачена ч.1 ст. 82 ЦПК України, доказуванню не підлягають.

Як вбачається з фотокопії закордонного паспорту позивача, поданої останнім до суду в обґрунтування заявлених ним вимог, протягом шестимісячного строку для прийняття спадщини позивач перебував за кордоном України лише 8 (вісім) днів (а.с. 10-12), а відтак ця обставина аж ніяк не може бути визнаною «об`єктивними, непереборними, істотними труднощами» для позивача (як спадкоємця) для вчинення ним дій для прийняття спадщини.

Так само, як не можуть бути визнаними поважними причинами для пропуску позивачем строку для прийняття спадщини його переконання про те, що «мати залишила заповіт на (його) користь".

А інших причин, які можна було б визнати поважними, позивач (апелянт), ні в позовній заяві, ні в апеляційній скарзі не наводить.

Відтак, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дав належну оцінку всім обставинам і доказам по справі в їх сукупності та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому приходить до висновку про те, що підстави для його скасування відсутні і апеляційну скаргу на нього, доводи якої не спростовують висновків рішення суду, слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 п.1, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 12 грудня 2018 року - без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повну постанову складено 22 серпня 2019 року.

Головуючий: Цяцяк Р.П.

Судді: Крайник Н.П.

Шеремета Н.О.