Справа № 189/2149/18
20.08.2019 року смт. Покровське Покровського району Дніпропетровської області
Покровський районний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Чорної О.В.,
секретаря судового засідання Корхової М.Г.,
учасники судового провадження:
представник позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої в результаті дорожньо-транспортної пригоди,
Позивач зазначає, що постановою Покровського районного суду Дніпропетровської області від 10.12.2018 року встановлена вина ОСОБА_3 у порушенні правил дорожнього руху та встановлено в його діях склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, однак провадження у справі закрите у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст. 38 КУпАП.
Вважає, що протиправні дії ОСОБА_3 , які виразилися в порушенні ним правил дорожнього руху та призвели до дорожньо-транспортної пригоди, знаходяться в прямому причинному зв`язку з наслідками, що наступили в результаті ДТП у виді спричинення механічних пошкоджень автомобіля Renault Megane д.н. НОМЕР_1 , який належить позивачці на праві приватної власності.
Позивачка посилається на ст. ст. 1166, 1167 ЦК України.
В судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_1 підтримав позов, просив задовольнити, пояснивши, що 21 грудня 2017 року, о 19-00 годині, на проїжджій частині автодороги Дніпро-Мелітополь пішоход ОСОБА_3 зіштовхнувся з проїжджаючим повз нього автомобілем позивачки та спричинив пошкодження автомобілю, вважає, що вина ОСОБА_3 повністю доведена постановою Покровського районного суду Дніпропетровської області від 10.12.2018 року і встановлені цією постановою суду обставини не потрібно доводити.
Відповідач в судове засідання не з`явився, в судове засідання викликався неодноразово, відмовився від отримання судової повістки.
Відповідно до ч. 9 ст. 130 ЦПК України у разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.
Отже, в силу статті 130 ЦПК України, відповідач повідомлений про час, дату та місце розгляду справи належним чином, жодних заяв, клопотань, відзиву на позов не надав.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Оскільки всі умови у сукупності існують, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, на підставі наявних даних і доказів, ухвалити заочне рішення по справі, про що в судовому засіданні постановив відповідну ухвалу, занесену в протокол судового засідання.
Суд, заслухавши представника позивачки, дослідивши надані письмові докази, оцінивши їх в сукупності, послідовності та взаємозв`язку, дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Суд встановив, що постановою Покровського районного суду Дніпропетровської області від 10.12.2018 року провадження по адміністративному матеріалу по ст. 124 КУпАП у відношенні ОСОБА_3 закрите за закінченням строків, передбачених ст. 38 КупАП (а. с. 4, зворот).
Як зазначено у постанові суду, зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії БД №450343 від 09.11.2018 року вбачається, що 21.12.2017 року о 19 год. 00 хв. ОСОБА_3 , рухаючись по проїжджій частині автодороги Дніпро-Мелітополь поблизу села Романки Покровського району порушив правила дорожнього руху пішоходами та допустив наїзд автомобіля Renault Megane д.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , в результаті чого автомобіль отримав механічні ушкодження.
Також у постанові у мотивувальній частині констатується, що в діях ОСОБА_3 наявний склад правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, однак у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП, провадження у справі підлягає закриттю.
Згідно висновку експерта №0201 від 03.01.2018 року встановлені наступні пошкодження автомобіля: розбите вітрове скло, передній бампер, праве крило, відсутнє дзеркало заднього виду, пошкоджені передні двері, боковини, розбита права фара, зламаний підкрилок правого колеса (а. с. 7).
Відповідно до наданої копії свідоцтва про реєстрацію ТЗ автомобіль Renault Megane д.н. НОМЕР_1 належить на праві приватної власності позивачці (а. с. 11).
Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ч. 2 ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Згідно п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
При вирішенні спорів про відшкодування шкоди доказуванню підлягають: факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією і негативними наслідками. Обов`язок доказування розподіляється таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач відсутність його вини в заподіянні шкоди.
З наданих суду доказів не вбачається можливим встановити наявність шкоди та її розмір, виходячи з наступного.
Постановою суду від 10.12.2018 року констатується, що внаслідок протиправних дій ОСОБА_3 спричинені механічні пошкодження автомобілю, але не зазначено, які саме ушкодження отримав автомобіль, відсутній їх опис.
В матеріалах справи також не міститься жодних доказів, що саме внаслідок цього зіткнення, яке мале місце 21 грудня 2017 року, автомобіль отримав саме ті механічні пошкодження, які описані та встановлені у висновку експерта.
Висновок експерта складався з досить значним проміжком у часі, а не безпосередньо після ДТП 21.12.2017 року, отже, встановити, що експерт описав та оцінив саме пошкодження, які автомобіль отримав 21.12.2017 року, а не після 21.12.2017 року, не представляється можливим.
Таким чином, і вину ОСОБА_3 у вчиненні саме тих пошкоджень, які зазначені у висновку експерта, встановити неможливо.
Відповідно до ст. ст. 12, 13 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках.
У відповідності до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Відповідно до ч. 1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Позивач не надав допустимих доказів на підтвердження того факту, що саме внаслідок винних дій ОСОБА_3 спричинені механічні ушкодження автомобілю автомобіль Renault Megane д.н. НОМЕР_1 , які зафіксовані у висновку експерта від 03.01.2018 року.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_5 не підлягають задоволенню.
Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на позивача.
Керуючись ст. 22, 1166,1192 ЦК, ст. ст. 7, 8, 10, 12, 18, 77, 81, 247, 259, 263-265, 268, 280, 281 ЦПК України, суд, -
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Покровський районний суд Дніпропетровської області в 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 30 серпня 2019 року.

Суддя Чорна О.В.