Провадження №2/760/148/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 грудня 2019 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:
головуючої судді - Усатової І.А.,
при секретарі - Омелько Г.Т.,
розглянувши за правилами спрощеного провадження цивільну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Шепелівський маєток" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, -
30.05.2018 на адресу суду надійшов позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Шепелівський маєток" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги. Згідно поданого позову, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог та заяви про зміну предмету позову, просив наступне: стягнути з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 борг за житлово-комунальні послуги 592,94 грн. та ОСОБА_4 борг 296,47 грн. з липня 2010 по 02 грудня 2010 року, стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСББ «Шепелівський маєток» заборгованість в сумі 7696,87 грн.
Свої вимоги мотивує тим, що ОСОБА_1 відповідальний квартиронаймач квартири АДРЕСА_1 , є співвласником багатоквартирного будинку в якому створено ОСББ «Шепелівський Маєток».
Вказує, що згідно договору на обслуговування будинку та прибудинкової території співвласник, тобто ОСОБА_1 , доручає ОСББ «Шепелівський маєток» обслуговування будинку АДРЕСА_2 , та прибудинкової території, та приймає участь у витратах по виконаних роботах.
Просить врахувати, що згідно умов договору, наймач повинен сплачувати внески щомісячно, протягом 30 календарних днів звітного місяця, відповідно до тарифів затверджених протоколом загальних зборів.
Зазначає, що відповідно до умов договору, станом на 01.04.2018 сума боргу складає 5985,93 грн.
З урахуванням вищенаведеного, позивач просить позовні вимоги задовольнити.
Ухвалою суду від 09 липня 2018 року позовну заяву залишено без руху, надано строк на усунення недоліків.
Позивачем усунуто недоліки позовної заяви.
Ухвалою судді від 24 липня 2018 року відкрито спрощене позовне провадження у справі.
Ухвалою суду від 16 жовтня 2018 року призначено справу до розгляду в судовому засіданні з повідомленням сторін
19.03.2019 на адресу суду надійшла заява від голови правління ОСББ «Шепелівський маєток» про збільшення позовних вимог.
У поданій заяві стороною позивача обґрунтовано, що на день подання позовної заяви про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги, а саме: 20 квітня 2018 року, сума боргу становила 5985,93 грн. Станом на 31.03.2019 сума боргу складатиме 8586,28 грн. Судом прийнято заяву та збільшено позовні вимоги.
04.11.2019 на адресу суду надійшла заява про зміну предмету позову. У поданій заяві представником позивача зазначено, що під час розгляду справи встановлено, що ОСОБА_3 виповнилося 18 років ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому до цього часу за житлово-комунальні послуги за нього мали сплачувати батьки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . А тому просить стягнути із ОСОБА_1 та ОСОБА_2 борг за житлово-комунальні послуги у розмірі 592,94 грн. та із ОСОБА_4 стягнути борг у розмірі 296,47 грн. за період з липня 2010 року по 02.12.2010 року, а також стягнути з відповідачів на свою користь заборгованість в сумі 7696,87 грн., та судовий збір.
Відзив на позовну заяву відповідачами не подано.
Представник позивача у судове засідання не з`явився. 05.12.2019 подав до суду заяву, якою просив розглядати справу без його участі, проти заочного рішення не заперечував.
У судове засідання відповідачі не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином у порядку, визначеному ч. 1 ст. 130 ЦПК України. Про причину неявки суд до відома не поставили.
Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:
1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
3) відповідач не подав відзив;
4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Виходячи з цього, враховуючи думку сторони позивача, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.
Врахувавши заяву представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.
З матеріалів справи вбачається, що Голосіївською районною в м. Києві державною адміністрацією було видано ордер на жиле приміщення №014868 від 20.04.2010 ОСОБА_1 з сім`єю з 4 осіб на право зайняття жилого приміщення жилою площею 34,1 кв. м., яке складається з 2 кімнат в квартирі за адресою: АДРЕСА_3 . Склад сім`ї складається із ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .
За змістом ст. 58 ЖК Української РСР ордер виданий громадянинові на підставі рішення про надання жилого приміщення в будинку державного або громадського житлового фонду виконавчий комітет районної, міської районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів, є єдиною підставою для вселення в надане жиле приміщення.
Статтею 61 ЖК Української РСР встановлено, що користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер.
Відповідно до ст. 64 ЖК Української РСР члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки.
Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов`язки визначено Законом України "Про житлово-комунальні послуги".
Відповідно до п.1 ст. 32 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ст.19 Закону, відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах.
Статтями 20, 21 Закону визначені права та обов`язки споживача й виконавця житлово-комунальних послуг. Зокрема, правом споживача є одержання вчасно та відповідної якості житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, а обов`язком - оплата житлово-комунальних послуг у строки, встановлені договором або законом. Обов`язком виконавця є надання послуг вчасно та відповідної якості.
Згідно п. 5 ч. 3 ст. 20 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» споживач має обов`язок сплачувати за житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_3 .(а.с. 29-31)
Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог-відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Судом безспірно встановлено, що позивачем надаються комунальні послуги відповідачам як власникам квартири.
Статтею 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 ЦК України, відповідно до якої цивільні права та обов`язки виникають з дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також з дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією продовжують цивільні права та обов`язки.
З наданого до суду розрахунку заборгованості вбачається, що у відповідачів станом на 29.12.2018 утворилася заборгованість за житлово-комунальні послуги в розмірі 8586,28 грн.
Також з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3 виповнилося 18 років ІНФОРМАЦІЯ_1 , до цього періоду за житлово-комунальні послуги за нього повинні були сплачувати батьки - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСББ «Шепелівський маєток» підлягає стягненню заборгованість у розмірі 7696,87 грн.
Крім того, суд дійшов висновку, що з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягає стягненню борг за житлово-комунальні послуги 592,94 грн. та ОСОБА_4 - борг 296,47 грн. з липня 2010 по 02 грудня 2010 року.
Доказів неотримання чи несвоєчасного (або не в повному обсязі) отримання відповідачами житлово-комунальних послуг в спірний період, порядку нарахування вказаної вище заборгованості, суду надано не було.
Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
З огляду на викладене, позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Шепелівський маєток" підлягає задоволенню.
Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.
Таким чином, з відповідачів підлягає стягненню на користь позивача сума судового збору в розмірі 1782,00 грн.
Керуючись ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», ст.ст. 11, 509, 526 ЦК України, ст.ст. 3, 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -
Позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Шепелівський маєток" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги -задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 борг за житлово-комунальні послуги 592,94 грн. та ОСОБА_4 борг 296,47 грн. з липня 2010 року по 02 грудня 2010 року.
Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСББ «Шепелівський маєток» заборгованість в сумі 7696,87 грн.
Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Шепелівський маєток" (ідентифікаційний код: 37024797, місцезнаходження за адресою: м. Київ, вул. Миколи Шепелєва, 5) судовий збір у розмірі 1782,00 грн.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його отримання.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: