У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

23 серпня 2019 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області В.Л. Маренюк, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що на підставі Договору дарування від 10.11.1995 року, позивач є власницею Ѕ частини житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами по АДРЕСА_1 .

За умовами даного договору, батько позивача - ОСОБА_2 подарував, а ОСОБА_3 (її брат) та ОСОБА_1 прийняли у дар жилий будинок з надвірними спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 .

Договір дарування посвідчено 10.11.1995 року ОСОБА_4 , завідуючою Маньківською державною нотаріальною конторою, зареєстровано в реєстрі за №1942.

Позивача право власності на Ѕ частку будинку з надвірними будівлями і спорудами по АДРЕСА_1 , зареєстровано в Реєстрі прав власності на нерухоме майно що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №17666779 від 08.02.2008 року.

Також, на підставі Договору дарування земельної ділянки від 28.03.2003 року, вона є власницею земельної ділянки, на якій розташований житловий будинок з надвірними по АДРЕСА_1 .

За умовами даного Договору, батько позивач - ОСОБА_2 подарував, а ОСОБА_1 прийняла в дар земельну ділянку розміром 0,5992 га., що знаходиться в АДРЕСА_1, належну дарителю на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_1 , виданого Дзензелівською сільською радою 22.01.1998 року на підставі рішення №1 від 25.01.1994 року.

Договір дарування посвідчено 28.03.2003 року ОСОБА_5 , державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори, зареєстровано в реєстрі за №537.

На підставі вказаного Договору дарування земельної ділянки, на її ім`я виготовлено та видано Державний акт на право власності на земельну ділянку серія НОМЕР_2 від 14.04.2008 року, який посвідчує позивача право власності на земельну ділянку площею 0,5992 га., яка розташована в АДРЕСА_1 . Цільове призначення земельної ділянки - для ведення особистого селянського господарства.

Вулиця Кірова перейменована на вулицю Світанкова згідно Розпорядження сільського голови села Дзензелівка Маньківського району Черкаської області від 18.02.2016 року №28.

Батько позивача ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 95 років в АДРЕСА_1, про що 22.04.2009 року в Книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис за №15, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим 21.05.2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану Маньківського районного управління юстиції Черкаської області.

Брат позивача ОСОБА_3 , громадянин Росії, помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в селищі Істра Красногорського району Московської області, про що 30.11.2015 року складено актовий запис про смерть №5484, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , виданим 30.11.2015 року Люблінським відділом ЗАГС Управління ЗАГС Москви.

Таким чином, позивач є власницею Ѕ частини житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами по АДРЕСА_1 .

Також позивачка є власницею усієї земельної ділянки, на якій розташований житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , на якій розташований даний будинок.

Іншим співвласником Ѕ частини житлового будинку був брат позивача ОСОБА_3 , який помер.

Про його смерть вона довідалась у червні місяці 2019 року після приїзду до неї в село Дзензелівка Маньківського району Черкаської області його дружини - ОСОБА_6 , котра і повідомила позивачу про цю трагічну подію.

Також вона повідомила позивачу, що вона як єдина спадкоємиця першої черги за законом після смерті свого чоловіка ОСОБА_3 не заперечує проти надання додаткового строку на прийняття спадщини та оформлення прав власності на Ѕ житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 , сестрою померлого ОСОБА_3 , з визнанням за нею права власності на дане майно.

Про що вона надала письмову заяву, справжність підпису на якій засвідчено нотаріально уповноваженою посадовою особою Потаської сільської ради Маньківського району Черкаської області.

При цьому, довідка ГБУ «МФЦ міста Москви» МФЦ району Мар`їно від 15.07.2019 року підтверджує, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ГБУ «МФЦ міста Москви» МФЦ району Мар`їно від 15.07.2019 року був зареєстрований за місцем проживання за адресою АДРЕСА_2 , виписаний 30.11.2015 року, а/з 5484 від 30.11.2015 оф. Люблінський відділ ЗАГС Управління ЗАГС Москви, свідоцтво про смерть НОМЕР_4 від 30.11.2015 оф. Люблінський відділ ЗАГС Управління ЗАГС Москви, свідоцтво про смерть НОМЕР_4 від 30.11.2015.

Також, довідка ГБУ «МФЦ міста Москви» МФЦ району Мар`їно від 15.07.2019 року, видана ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , підтверджує, що вона з 19.03.1996 зареєстрована за місцем проживання за адресою АДРЕСА_2 .

Тобто, дана інформація підтверджує, що дружина покійного брата ОСОБА_3 - ОСОБА_6 постійно проживала зі спадкодавцем на час його смерті, відповідно є такою, що прийняла спадщину у відповідності до приписів ч. 3 ст. 1268 ЦК України, за якою, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не завив про відмову від неї.

З метою оформлення спадкових прав на Ѕ частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 , належного покійному братові, 21 червня 2019 року позивачка звернулась із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом до Маньківської державної нотаріальної контори. Звернення за оформленням спадщини до нотаріуса за місцезнаходженням нерухомого майна в даному випадку обґрунтоване в тому числі як приписами книги шостої Цивільного кодексу України (Спадкове право), так і приписами ст. 10 Цивільного кодексу України.

Постановою державного нотаріуса Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г. від 22.06.2019 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на Ѕ (одну другу) частину житлового будинку після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Відмова у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом мотивована тим, що позивачем у встановлений законом строк не було подано заяву про прийняття спадщини за законом після смерті брата ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , як це вимагає стаття 1269 та стаття 1270 п.1 Цивільного кодексу України, а саме: спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк, з часу відкриття спадщини та не було пред`явлено правовстановлюючий документ на Ѕ (одну другу) частину житлового будинку, як це вимагає пункт 4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, а саме: видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

Відповідно до п.4.12 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за №282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у справі всіх необхідних документів.

Відповідно до п.4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

Витяг зі Спадкового реєстру від 12.07.2019 року № 56837028 підтверджує, що по факту смерті ОСОБА_3 , померлого 2015 року, спадкової справи не заведено, що свідчить про відсутність інших потенційних спадкоємців, які б заявили свої права на спадкування.

Разом з тим, дружина покійного ОСОБА_3 - ОСОБА_6 надала заяву, якою не заперечує проти оформлення позивачем спадщини.

Однак, перешкодою для оформлення спадщини в нотаріальному порядку при цьому є відсутність правовстановлюючого документа, у зв`язку з чим нотаріусом відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину.

Тобто, відсутні правовстановлюючі документи на майно, які необхідно надати нотаріусу для оформлення спадщини, що само по собі виключає можливість оформлення спадщини в нотаріальному порядку.

Разом з тим, нотаріусом перевірено наявність та склад спадкових відносин, наявність та належність спадкового майна спадкодавцеві, підтверджено наявність та факт прийняття спадщини позивачем та відсутність інших осіб, які б реалізували своє право на спадкування при його наявності.

Інформацією, наведеною у витязі зі Спадкового реєстру від 12.07.2019 №56837028 підтверджується, що спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , померлого 2015 року не заведено, свідоцтва про право на спадщину не видавались.

Таким чином, за сукупністю інформації, наведеної у постанові державного нотаріуса Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г. від 22.06.2019 року, у витязі зі Спадкового реєстру від 12.07.2019 №56837028, довідках ГБУ «МФЦ міста Москви» МФЦ району Мар`їно від 15.07.2019 року, з урахуванням заяви-відмови від прийняття спадщини ОСОБА_6 , вбачається, що єдиним спадкоємцем майна - Ѕ частини житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами по АДРЕСА_1 , є лише ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , позивач по справі.

Постановою державного нотаріуса Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г. від 22.06.2019 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на належне ОСОБА_3 майно.

Разом з тим, наявні документи підтверджують, що вказане майно належало за життя покійному, він отримував правовстановлюючий документ на нього, тобто право власності на майно виникло за життя спадкодавця, проте документи втрачено, що виключає можливість оформлення спадщини в нотаріальному порядку, та змушує звертатись з даним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/1124/19-ц за позовом ОСОБА_1 до Дзензелівської сільської ради Маньківського району Черкаської області про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 30 серпня 2019 року о 12 годині 00 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 30 серпня 2019 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 30 серпня 2019 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Уразі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.court.gov.ua/sud2312/.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до апеляційного суду Черкаської області у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя В.Л. Маренюк