Справа № 645/1535/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" серпня 2019 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова в складі:

Головуючого - судді Якуші Н.В.

при секретарі - Коваль А.О.,

за участі: представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3

розглянувши у підготовчому засіданні в залі Київського районного суду міста Харкова позовну заяву по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , за участі третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги: приватний нотаріус ХМНО Ємець Іван Олександрович, ОСОБА_6 , про визнання недійним договору іпотеки, застосування наслідків недійсності правочину, -

ВСТАНОВИВ:

13 червня 2019 року з Фрунзенського районного суду м. Харкова до Київського районного суду м. Харкова надійшов позов ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , за участі третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги: приватний нотаріус ХМНО Ємець Іван Олександрович, ОСОБА_6 , про визнання недійним договору іпотеки, застосування наслідків недійсності правочину, в якому були заявлені вимоги про визнання недійсним договір іпотеки №5770 від 10.10.2018, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Ємцем Іваном Олександровичем, номер запису про іпотеку 28326625 та застосування недійсності правочину.

Ухвалою судді від 13 червня 2019 року провадження по справі було прийнято до розгляду.

Позивач та його представник неодноразово за викликом суду для участі у підготовчому засідання не з`являлись, при цьому повідомлялись належним чином про місце і час розгляду справи, представник позивача, який своєчасно отримував судові повістки про виклик до суду, клопотань чи заяв до суду не надавав, поважності неявки до суду не довів.

06.08.2019 року в судовому засіданні при підготовки справи до розгляду судом було встановлено, що при зверненні до суду із позовом позивач не дотримався вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, а відтак, суд встановив, що позовна заява, щодо якої було відкрите провадження Фрунзенським районним судом м. Харкова, не відповідала вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а тому вважав за необхідне надати позивачу час для усунення недоліків, про що постановив ухвалу суду від 06.08.2019 року.

Так, в ухвалі суду від 06.08.2019 року було зазначено, що позовна заява не містить у собі дійсної інформацію відповідача №2 по справі. Так, в матеріалах справи є в наявності відзив на позовну заяву від ОСОБА_5 , який був наданий до суду 08.04.2019 року, та в якому останній зазначив, що він визначений у позові в якості

відповідача, проте з ОСОБА_2 , який є Відповідачем №1 по справі він не знайомий, договір позики грошових коштів з ним не укладав і відповідно ніякого договору іпотеки ним не підписувалось. Також вказав, що згідно інформаційної довідки №161786156 від 01.04.2019 р. відсутня інформація щодо зареєстрованого за ним права власності на спірні приміщення, а паспортні дані та РНОКПП, які відображені у позові, йому не належать. Щодо адреси Відповідача №2, то ОСОБА_5 зазначив, що це дійсно адреса зареєстрованого його місця проживання, проте з якої причини у позові зазначена саме ця адреса, йому не відомо.

Як було зазначено судом, невірне зазначення відомостей щодо відповідача могло призвести до його неналежного повідомлення, а отже і до порушення його процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Отже, позивачу у відповідності до положень п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України було необхідно уточнити та зазначити дійсне місце проживання чи перебування Відповідача №2, його реєстраційний номер облікової картки платників податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Крім того, судом вбачалось, що однією з вимог позивача є вимога про застосування наслідків недійсності правочину.

Разом з тим, з заявленої позивачем вимоги про застосування наслідків недійсності, не містилась інформація саме які конкретно наслідки недійсності підлягають застосуванню.

За таких обставин, позивачу було роз`яснено необхідність усунути зазначений недолік позовної заяви шляхом подання до суду пояснень, уточнень заявлених вимог у частині вимоги про застосування наслідків недійсності правочину.

Крім того, відповідно до п. 31 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 року №9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» - у справах про визнання правочину недійсним без застосування наслідків недійсності судовий збір сплачується як із немайнового спору. У справах про застосування наслідків недійсного (нікчемного) правочину судовий збір сплачується залежно від вартості відшукуваного майна, щодо якого заявляються вимоги. У справах про визнання правочину недійсним із застосуванням наслідків недійсності судовий збір сплачується відповідно до пункту 10 частини першої статті 80 ЦПК за загальною сумою всіх вимог.

Суд встановив, що оскільки в цій справі позов заявлено про визнання недійсним правочин із застосуванням наслідків його недійсності, то такі вимоги є майновими.

На підставі викладеного, суд роз`яснив позивачу, що у зв`язку з тим, що позивачем не була визначена ціна позову і з урахуванням доданих до позову документів, встановити точну її ціну не було можливості, суд в порядку ч.2 ст.176 ЦПК України попередньо визначив розмір судового збору у максимально передбаченому Законом України «Про судовий збір» розмірі в сумі 9605,00 грн. (дев`ять тисяч шістсот п`ять гривень 00 копійок), оскільки дійсна ціна позову, тобто дійсна ринкова вартість нежитлових приміщень 1-го поверху №1,2,5 загальною площею 80,2 кв.м. в літ. «А-5» за адресою: АДРЕСА_1 на момент пред`явлення позову не була зазначена відповідно до вимог ст.176 ЦПК України.

Отже, суд у своїй ухвалі визначив, що так як позивачем при пред`явленні позову було сплачено судовий збір в сумі 768,40 грн. за вимогу немайнового характеру, а тому до сплати підлягала сума в розмірі 9605 (дев`ять тисяч шістсот п`ять ) грн. 00 коп. за вимогу майнового характеру.

Крім того, відповідно до п.3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачу було роз`яснено, що позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. А відповідно до ч. 6 ст. 177 ЦПК України до заяви про визнання акта чи договору недійсним повинна бути додана також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності клопотання про його витребування.

Зазначені вимоги позивачем також не були дотримані.

Як вбачається з матеріалів справи адвокат Павлишин А.І., який був уповноважений представляти інтереси ОСОБА_4 в цій справі, отримав ухвалу суду від 06.08.2019 року - 13.08.2019 року, однак, у встановлений судом строк позивач не виконав вимоги ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, зазначені в ухвалі суду недоліки не усунув.

В судовому засіданні представник позивача Жорник В. ОСОБА_7 . надав до суду заяву про усунення недоліків, в якій зазначив, що ухвалу суду про залишення позовної заяви без руху представником позивача було отримано 21.08.2019 року, у зв`язку з чим, просив суд долучити до справи платіжне доручення від 28.08.2019 року про сплату судового збору за позовом ОСОБА_4 Щодо усунення інших недоліків, вказаних в ухвалі суді від 06.08.2019 року, то зазначив, що оскільки він є новим представником позивача, то йому необхідно більше часу для виконання вимог суду.

Представник відповідача ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 просив суд залишити позовну заяву без розгляду, оскільки позивач своєчасно не виконав вимоги ухвали суду, поважних причин недотримання процесуальних строків суду не надав.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Так, основним завданням цивільного судочинства є захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Виконання цього завдання досягається шляхом розгляду і вирішення цивільних справ, а учасники процесу наділяються широким комплексом процесуальних прав та обов`язків.

Для належного здійснення прав процесуальний закон встановлює порядок, способи і межі їх реалізації, зводячи їх тим самим в ранг процесуальних обов`язків. Кожному процесуальному праву кореспондує обов`язок по дотриманню порядку і меж його реалізації в цивільному процесі - це визнана властивість цивільного процесуального права.

Цивільний процесуальний закон надає важливе значення формі здійснення процесуального права. Вирішальним при оцінці дій особи є не те, яке право вона реалізує, а те, як вона його реалізує. Витоки такого підходу кореняться в суворій регламентованості процесуальної діяльності.

В кожному конкретному випадку суд повинен визначити межу між добросовісним використанням своїх процесуальних прав і зловживанням ними. Контролюючи і направляючи здійснення учасниками процесу своїх прав і дотримання ними процесуальних обов`язків, суддя має можливість ефективно регулювати весь хід судового розгляду справи.

Так, при підготовки справи до розгляду судом було встановлено, що при зверненні до суду із позовом позивач не дотримався вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, а відтак, суд встановив, що позовна заява, щодо якої було відкрите провадження Фрунзенським районним судом м. Харкова, не відповідала вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а тому вважав за необхідне надати позивачу час для усунення недоліків, про що постановив ухвалу суду від 06.08.2019 року.

Відповідно до наявної в матеріалах справи розписки про отримання представником позивача ухвали суду від 06.08.2019 року вбачається, що датою її отримання є 13.08.2019 року (а.с.81). Доказів отримання представником позивача ухвали суду лише 21.08.2019 року суд не встановив, а позивач не довів.

При цьому суд зазначає, що позивачу та його представнику надавався достатній час для направлення квитанції про сплату судового збору та уточненої позовної заяви навіть поштовим відправленням.

Так, у пункті 2 першого принципу цивільного судочинства, рекомендованих Комітетом міністрів державам-членам Ради Європи і направлених на удосконалення судової системи, в Рекомендації К (84) 5 від 28.02.1984 р. зазначено, що відносно будь-якої сторони повинні застосовуватись санкції, якщо вона не здійснює процесуальних дій в строки, встановлені законом чи судом. У залежності від обставин до таких санкцій можуть відноситись позбавлення права на вчинення процесуальних дій, ухвалення рішення про відшкодування шкоди та витрат, накладення штрафу і залишення заяви без розгляду.

На думку суду, посилання представника позивача на те, що він не мав можливості своєчасно усунути всі недоліки, визначені в ухвалі суду є безпідставними та не підтверджені жодним належним доказом. Так, згідно доданого до заяви про усунення недоліків договору про надання правової допомоги, вбачається, що вказаний договір між позивачем та його представником ОСОБА_1 було укладено 15.05.2019 року, тобто на час винесення та отримання ухвали суду, представник мав повний обсяг процесуальних прав звернутися до суду із заявою про ознайомлення з матеріалами справи або із заявою про відтермінування строку дії ухвали суду від 06.08.2019 року в межах строку, наданого судом.

Щодо долученої до заяви про усунення недоліків від 30.08.2019 року квитанції про сплату судового збору (від 28.08.2019), то суд звертає увагу, що платіж було здійснено вже після спливу строку, встановленого в ухвалі суду. Інші недоліки, визначені судом, усунуті не були.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

За наведених вище обставин суд вважає, що наявні підстави для залишення позову без розгляду, що не перешкоджає повторному зверненню позивача до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись п. 8 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , за участі третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги: приватний нотаріус ХМНО Ємець Іван Олександрович, ОСОБА_6 , про визнання недійним договору іпотеки, застосування наслідків недійсності правочину залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду направити сторонам по справі.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть отримати за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 30 серпня 2019 року.

Суддя