Справа № 444/2090/19
Провадження № 2/444/1232/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

16 грудня 2019 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Мікула В. Є.

секретар судового засідання Савчук Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що вони з відповідачем зареєстрували шлюб 25 червня 2005 року у Річківській сільській раді Жовківського району, актовий запис № 06. За час подружнього життя у сторін народилась двоє дітей син, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , донька, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 нардження.

Зазначає, що за час перебування у шлюбі життя з відповідачем не склалось, щораз виникали непорозуміння, які були спровоковані відповідачем. Відповідач не працює, інтересами сім`ї не цікавиться, по господарству не допомагає, що негативно впливає на сім`ю.

Вказує, що на даний час сторони не підтримують шлюбно-сімейні стосунки, не ведуть спільного господарства.

Вважає, що сім`я остаточно розпалась і зберегти її неможливо. За таких обставин збереження сім`ї і подальше спільне життя з відповідачем неможливе. З вищенаведених обставин вважає, що сім`я розпалася остаточно і зберегти її неможливо.

У зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом та просить суд шлюб розірвати.

Позивач у судове засідання не з`явилась, однак подала до суду заяву в якій просить розглядати справу у її відсутності, позовні підтримує та просить такі задоволити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, про причини неявки не повідомив і від нього не надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутності.

На підставі ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У відповідності до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

А тому суд постановив провести по справі заочний розгляд та ухвалити заочне рішення.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксація судового засідання з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги належить задовольнити частково з наступних підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно ч. 1 ст. 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 25 червня 2005 року у Річківській сільській раді Жовківського району Львівської області, актовий запис № 06. За час подружнього життя у сторін народилось двоє дітей син, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та донька, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 нардження.

Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. У відповідності із ст. 110 ч. 1 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

З позовної заяви та заяви позивача від 09.08.2019 року, вбачається, що вона остаточно визначилась та збереження шлюбу не бажає.

Відповідач в судове засідання не з`явився. Свого відношення до позову не висловив. А від так, суд вважає, що відповідач проявив байдужість до збереження сім`ї.

Згідно ухвали суду від 10.11.2019р. сторонам було надано термін на примирення, однак це позитивного результату не принесло і позивачка продовжила наполягати на задоволенні позову про розірвання шлюбу.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України № 11 від 21.12.2007 року Про практику застосування судами про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя, проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що їх подальше спільне життя подружжя збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Таким чином судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них, збереження шлюбу є неможливим. Спорів щодо поділу майна сторони не мають.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що розлад в сім`ї носить стійкий характер, сторони припинили подружні стосунки, втратили одне до одного почуття любові, сім`я фактично не існує, примирення між сторонами не можливе.

А відтак, позов в частині розірвання шлюбу слід задовольнити та розірвати шлюб.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

А тому вимога позивача про зміну їй прізвища на дошлюбне « ОСОБА_5 » підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, зокрема, у разі задоволення позову - на відповідача.

При зверненні в суд з позовом позивачем сплачено 768 грн. 40 коп. судового збору, що підтверджується квитанцією.

Тому суд приходить до висновку, що з відповідача слід стягнути в користь позивача судовий збір, який сплечений при подачі позову до суду.

Керуючись ст. 4, 6, 7, 12, 13, 23, 76, 77, 81, 141, 258, 259, 264, 265, 268, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 укладений 25 червня 2005 року у Річківській сільській раді Жовківського району, актовий запис № 06.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає АДРЕСА_1 , не працює) в користь ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована АДРЕСА_2 , паспорт НОМЕР_1 виданий Жовківським РВ УМВСУ у Львівській області 29.11.2005 року, ІПН- НОМЕР_2 ) судові витрати в розмірі - 768.40грн. судового збору.

Прізвище ОСОБА_1 після розірвання шлюбу відновити на дошлюбне " ОСОБА_5 ".

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Одночасно роз"яснити відповідачу, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга з врахуванням п. 15.5 розділу ХIII "Перехідні положення" ЦПК України, тобто до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, подається до Львівського апеляційного суду через Жовківський районний суд Львівської області.

Суддя: Мікула В. Є.