Ухвала

28 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 362/2880/14-ц

провадження № 61-15524ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Мартєва С. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 27 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна особистою власністю та поділ спільного майна подружжя ,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2019 року до Верховного Суду надійшла зазначена касаційна скарга з пропуском строку на касаційне оскарження.

Строк на касаційне оскарження судового рішення закінчився 29 липня 2019 року,а касаційна скарга подана до Верховного Суду 16 серпня 2019 року.

У касаційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, у зв`язку з тим, що про ухвалу суду апеляційної інстанції особа, яка подала касаційну скаргу, дізналась під час ознайомлення її представника з матеріалами справи 18 липня 2019 року.

Відповідно до частин другої та третьої статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та від 14 жовтня 2003 року у справі «Трух проти України» вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними, оскільки на їх підтвердження не надано доказів.

Крім того, суд апеляційної інстанції вирішував питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ухвала суду апеляційної інстанції була надіслана судом до Єдиного державного реєстру судових рішень і оприлюднена там 01 липня 2019 року, а тому підстав, що перешкоджали б вчасно отримати копію ухвали суду апеляційної інстанції та подати касаційну скаргу, не наведено.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до частини 3 статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Керуючись статтями 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Визнати наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку на касаційне оскарження неповажними.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 27 червня 2019 року залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення зазначеного вище недоліку, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. Ю. Мартєв