У Х В А Л А

про відмову в забезпеченні позову

01 жовтня 2019 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі головуючого - судді Ларіонової Н.М., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення збитків, завданих залиттям квартири,-

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшла позовна заява, в якій позивач просить стягнути з відповідача: 1) спричинену залиттям квартири майнову шкоду в розмірі 124 061 грн.; 2) в якості моральної шкоди 70 000 грн.; 3) оплату проведення незалежної оцінки розміру матеріального збитку в розмірі 2090 грн.; 4) оплату проведення незалежної оцінки матеріального збитку, завданого внаслідок пошкодження (залиття) комплекту секційних меблів для кухні в розмірі 1800 грн.

Ухвалою від 01.10.2019 р. провадження у справі відкрито та справу призначено до розгляду справи у порядку загального позовного провадження.

Одночасно з позовом позивачем подано заяву про забезпечення позову, в якій позивач просить забезпечити позов шляхом: накладення арешту на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (власник - ОСОБА_2 ), та до набрання чинності рішенням у справі заборонити будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо зазначеної квартири

Заяву про забезпечення позову обґрунтовано тим, що предметом спору між позивачем і відповідачем є відшкодування збитків, завданих залиттям квартири за адресою: АДРЕСА_2 . Відповідач є власником кв.12 і згідно Акту про залиття квартири від 26.02.2019р., складеного комісією КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва», є винуватцем залиття кв.7. Майнова шкода, що була завдана позивачу, складає 124 241 (сто двадцять чотири тисячі двісті сорок одна) грн., що підтверджується висновками незалежної оцінки майна від 14.03.2019р. та від 12.06.2019 р.Враховуючи, що відповідач не бажає відшкодувати завдані збитки, уникаючи діалогу з позивачем, останній просив забезпечити позов.

На підставі ст.153 ч.1 ЦПК України заява розглянута без повідомлення учасників справи.

Суд, вивчивши заяву про забезпечення позову, її обґрунтування, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується дана заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, з урахуванням відсутності підстав ризиків невжиття заходів забезпечення позову та їх доказів, що може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, вважає за необхідне відмовити у задоволенні даної заяви.

Відповідно до ст.ст.149, 150 ч.1 ЦПК України забезпечення позову за заявою осіб, які беруть участь у справі, допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має на звернутися до суду.

Пункт 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 р. № 9 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» зазначає, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Згідно ст.150 ч.3 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватись лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу.

Відтак, при обранні заходів забезпечення позову слід також враховувати необхідність збереження балансу прав і законних інтересів усіх учасників спірних правовідносин та інших осіб, не допускаючи використання заходу забезпечення позову у якості тиску на відповідача.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Також, суд, з урахуванням Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», за відсутності поданих оригіналів правовстановлюючих документів на майно та інших доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, відсутності підстав ризиків невжиття заходів забезпечення позову, що може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, судом встановлена відсутність реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, вважає за необхідне відмовити у задоволенні даної заяви.

При цьому, суд зазначає, що позивачем не надані будь-які докази на підтвердження права власності на належне відповідачу майно, арешт на яке просить накласти.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені, у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Так, при вирішенні питання про забезпечення позову, з метою гарантування виконання рішення у разі задоволення позовних вимог, суд враховує співмірність ціни позову і вартості (орієнтовної вартості) майна, щодо якого ініціюється питання про накладення арешту, пересвідчується у дійсності виникнення спору та позицій сторін, а також існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову. Ціна позову складає 197951 грн., тоді як позивач у заяві про забезпечення позову просить накласти арешт на квартиру відповідача, розташовану у історичному центрі АДРЕСА_1 .

А відтак, аналізуючи вищевикладені обставини, приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, з врахуванням роз`яснення Верховного Суду України, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог останнього щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, які позивач просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; суд приходить до висновку, що заява позивача про забезпечення позову задоволенню не підлягає, оскільки на даний час судом не встановлено, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду в разі задоволення позову, а також позивачем не надано доказів співмірності вжиття такого заходу.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.150-153, 258-260, 261, 353 ЦПК України, п.15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.) -

У Х В А Л И В:

В задоволені заяви позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду з подачею апеляційної скарги через Подільський районний суд м. Києва протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Н. М. Ларіонова