Провадження № 2/643/4659/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.08.2019 року м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Крівцов Д.А., розглянувши матеріали позовної заяви адвоката Тарасенко Дар`ї Юріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до Харківської міської ради, ОСОБА_2 про вселення, -

ВСТАНОВИВ:

22.08.2019 року адвокат Тарасенко Д.Ю., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради, ОСОБА_2 , в якому просить: визнати за позивачем право на проживання в кв. АДРЕСА_1 за адресою: АДРЕСА_2 ; вселити позивача ОСОБА_1 в кв. АДРЕСА_1 адресою: АДРЕСА_2 .

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач ОСОБА_1 проживав за вищевказаною адресою та був там зареєстрований з народження. В 2016 році позивач був засуджений до відбування покарання в Російській Федерації, наразі відбуває покарання в ФКУ ИК-5 ІНФОРМАЦІЯ_1 Росії по Бєлгородській області. Зазначена квартира є неприватизованою. Проте, 26.12.2016 року ОСОБА_3 , не будучи власником квартири, уклав правочин із ОСОБА_4 та продав квартиру останньому. Наступного дня, 27.12.2016 року, ОСОБА_4 уклав договір купівлі продажу із ОСОБА_2 29.12.2016 року ОСОБА_4 звернувся до КП «Жилкомсервіс» із заявою про оформлення на нього лицьового рахунку, та, крім того, за заявою останнього позивача було знято з реєстрації місця проживання у зв`язку зі зміною власника. Таким чином, були порушені права позивача на житло.

Позовна заява відповідає вимогам, що встановлені статтями 175-177 ЦПК України, та підсудна Московському районному суду м. Харкова. Підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі - відсутні.

Враховуючи значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін та інших учасників справи, суд вважає за необхідне розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Крім того, до позовної заяви представником позивача додано клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання вищевказаного позову до суду.

В обґрунтування клопотання зазначено, що з 2015 року ОСОБА_1 відбуває покарання у вигляді позбавлення волі і, відповідно, не має доходів. Крім того, предметом позову є захист житлових прав позивача.

Частиною 1, 3 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, або звільнити від сплати судових витрат.

Підстави для звільнення від сплати судового збору також передбачені ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

У пункті 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року ЄСПЛ підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Європейський суд з прав людини також зазначав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Як вбачається з довідки заступника начальника ФКУ ИК-5 УФСИН Росії по Бєлгородській області від 04.02.2019 року, позивач ОСОБА_1 відбуває покарання в даному закладі з 09.08.2016 року на виконання вироку від 31.05.2016 року, початок строку 26.11.2015 року, кінець строку 25.11.2020 року.

Згідно довідки, виданої Київським управлінням ГУ ДФС у Харківській області, відомостей щодо доходів позивача за період часу з 01 кварталу 2018 року по 1 квартал 2019 року немає. Інформація надана станом на 05.08.2019 року.

Таким чином, з матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач протягом останніх чотирьох років утримується в місцях позбавлення волі на території Російської Федерації, доходів в Україні не отримує. Предметом позову є захист його житлових прав, що прямо передбачено п. 3 ч. 1 ст. 8, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» як умова, за якої можливе звільнення особи від сплати судового збору.

Враховуючи наведене, суд вважає доведеною наявність обставин, які об`єктивно ускладнюють сплату позивачем судового збору настільки, що вказана сплата становить для нього непропорційне та несправедливе обмеження у доступі до суду.

За таких обставин суд вважає за можливе звільнити позивача від сплати судового збору.

Керуючись ст. 4, 19, 27, 174-177, 187, 190, 258-261, 274, 277, 353-354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката Тарасенко Дар`ї Юріївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви до Харківської міської ради, ОСОБА_2 про вселення.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовною заявою адвоката Тарасенко Дар`ї Юріївни (м. Харків, а/с 10121), яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до Харківської міської ради (м. Харків, м-н Конституції, буд. 7) , ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 ) про вселення.

Розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.

Призначити по справі підготовче засідання в приміщенні Московського районного суду м. Харкова (61153, м. Харків, пр. Ювілейний, буд. 38-Є, каб. № 24) на 26.09.2019 року на 16 годині 00 хвилин.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи.

Копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів надіслати відповідачам.

Встановити відповідачам строк для подання відзиву, який має відповідати вимогам ст. 178, 191 ЦПК України п`ятнадцять днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Роз`яснити відповідачам, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud2027.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в частині відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності, шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційнї скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Д.А. Крівцов