ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2019 року

м. Харків

справа № 623/2505/19

провадження № 22-ц/818/5171/19

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - судді Бровченка І.О.,

суддів: Бурлака І. В., Колтунової А. І.,

за участю секретаря - Прокопчук І.В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_2

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 05 липня 2019 року в складі судді Бєссонової Т.Д.

в с т а н о в и в:

У червні 2019 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики у розмірі 2114158 грн.

Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 05 липня 2019 року відкрито загальне провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу за договором позики.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 ОСОБА_3 просить ухвалу суду першої інстанції скасувати і постановити нову ухвалу про направлення позовної заяви за правилами підсудності до Дзержинського міського суду Донецької області. Зазначає, що ОСОБА_2 не значиться як внутрішньопереміщена особа, на території Левківської сільської ради Ізюмського району Харківської області не зареєстрований, а тому справа не підсудна Ізюмському міськрайонному суду Харківської області. На час відкриття провадження у справі в суді були відсутні відомості щодо нерухомого майна у відповідача.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 30 вересня 2019 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу за договором позики повернуто до Ізюмського міськрайонного суду Харківської області для належного оформлення.

З інформації Ізюмського міськрайонного суду Харківської області вбачається, що 26 червня 2019 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу за договором позики.

Відповідальною особою суду за реєстрацію вхідної кореспонденції 26 червня 2019 року здійснено перевірку наявності додатків до зазначеної позовної заяви та було встановлено, що в наявності була долучена заява ОСОБА_1 від 26 червня 2019 року та копія інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, які не були зазначені у переліку додатків до вказаної позовної заяви, на що відповідно до Інструкції з діловодства суду, комісією суду складено акт № 4 від 26 червня 2019 року та передано до служби діловодства суду для зберігання у номенклатурі справи № 01-39.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу за договором позики, а також заяву ОСОБА_1 та копію інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, зареєстровано 26 червня 2019 року у вхідній кореспонденції автоматизованої системи документообігу суду за вхідним № 7588/19-Вх з присвоєнням єдиного унікального номеру справи 623/2505/19, номер провадження 2/623/677/19.

Відповідно до листа Державної судової адміністрації України від 08 серпня 2019 року № 15-20379/19, позовну заяву з додатками, а також заяву ОСОБА_1 від 26 червня 2019 року та копію інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, від скановано в автоматизованій системі документообігу суду КП «Д-3» 26 червня 2019 року одним файлом, який прикріплено до матеріалів справи № 623/2505/19 в АСДС.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 22 жовтня 2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 05 липня 2019 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу за договором позики.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 04 листопада 2019 року справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу за договором позики призначено до судового розгляду з викликом учасників справи.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 зазначив, що відсутні підстави для скасування ухвали про відкриття провадження, оскільки справа підсудна Ізюмському міськрайонному суду Харківської області відповідно до вимог ч.9 ст.28 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення з`явившихся учасників процесу, дослідивши матеріали справи та письмові докази, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Виходячи зі змісту частин 1-5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що 26 червня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Ізюмського міськрайонного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 про стягнення суми боргу за договором позики.

При зверненні до суду з даним позовом, позивач у позовній заяві зазначив адресу проживання відповідача як: АДРЕСА_1 .

Разом з позовною заявою ОСОБА_1 подано заяву щодо підсудності справи Ізюмському міськрайонному суду Харківської області відповідно до вимог ч.9 ст. 28 ЦПК України.

В обґрунтування доводів заяви зазначив, що ОСОБА_2 є вимушеним переселенцем та тривалий час був зареєстрований та мешкає у своєму будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Надав до суду інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 26 червня 2019 року, згідно якої ОСОБА_2 на праві власності належить житловий будинок АДРЕСА_1 .

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

27 червня 2019 року судом направлено запит до органу державної влади щодо доступу до персональних даних ОСОБА_2 .

Згідно інформації Левківської сільської ради від 03 липня 2019 року ОСОБА_2 на території сільської ради не зареєстрований і не проживає.

Відкриваючи провадження у справі суд першої інстанції виходив з того, що згідно правил ст. ст. 27, 28 ЦПК України справа підлягає розгляду Ізюмським міськрайонним судом Харківської області. Позовна заява подана з додержанням вимог статей 175-177 ЦПК України. Відсутні підстави, визначені статтями 185, 186 ЦПК України для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 05 липня 2019 року відкрито загальне провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 та призначене підготовче засідання.

За загальним правилом згідно ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачене законом.

З аналізу статті 27 ЦПК України вбачається, що пред`явлення позову можливе лише в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем перебування відповідача.

Головна відмінність місця проживання від місця перебування в тому, що перше відповідає житловому об`єкту, в якому людина проживає постійно, друге - відображає факт тимчасового проживання громадянина в житловому приміщенні. В обох випадках людина може зареєструватися за адресою житлового приміщення - оформивши, відповідно, прописку або тимчасову реєстрацію.

На час відкриття провадження у справі в матеріалах справи були відсутні відомості щодо зареєстрованого в установленому законом порядку місцем проживання чи перебування ОСОБА_2 .

Згідно ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Згідно ч. 16 ст. 28 ЦПК України позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу.

Отже, стаття 28 ЦПК України встановлює альтернативну підсудність справ за вибором позивача.

Оскільки, як вбачається з матеріалів справи, на час відкриття провадження у справі відомостей щодо місця реєстрації відповідача встановлено не було, а згідно відомостей з реєстру прав власності на нерухоме майно ОСОБА_2 є власником житлового будинку АДРЕСА_1 , то позов було пред`явлено за місцезнаходженням майна відповідача, а Ізюмський міськрайонний суд Харківської області обґрунтовано відкрив провадження справі.

Доводи апеляційної скарги представника ОСОБА_2 ОСОБА_3 , які зводяться до того, що відповідач зареєстрований по АДРЕСА_2 та не є внутрішньопереміщеною особою, тому справа підсудна Дзержинському міському суду Донецької області, не свідчать про порушення судом першої інстанції правил визначення територіальної юрисдикції (підсудності) на час відкриття провадження у справі.

Відкриваючи провадження у справі суд першої інстанції керувався вимогами ч. 9 ст. 28 ЦПК України.

З наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що ухвалою суду від 05 липня 2019 року відкрито загальне позовне провадження та справу призначено до підготовчого судового засідання.

Статтею 189 ЦПК України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

До теперішнього часу підготовче засідання проведено не було.

Згідно ст. 197 ЦПК України підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. У підготовчому засіданні суд: 1) оголошує склад суду, а також прізвища, імена та по батькові секретаря судового засідання, перекладача, спеціаліста, з`ясовує наявність підстав для відводів; 2) з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, передати справу на розгляд третейського суду або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді; 3) у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; 4) вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; 5) може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; 6) з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; 7) з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; 8) вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; 9) за клопотанням учасників справи вирішує питання про забезпечення позову, про зустрічне забезпечення; 10) вирішує заяви та клопотання учасників справи; 11) направляє судові доручення; 12) встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення; 13) встановлює строк для подання пояснень третіми особами та відповіді учасників справи на такі пояснення; 14) встановлює строки та порядок врегулювання спору за участю судді за наявності згоди сторін на його проведення; 15) призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; 16) встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; 17) з`ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат; 18) вирішує питання про колегіальний розгляд справи; 19) здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

З наданих до апеляційної скарги доказів вбачається, що станом на 11 вересня 2018 року позивач був зареєстрований по АДРЕСА_2 , що територіально відноситься до Пролетарського району міста Донецька.

Разом з тим, у зв`язку з активною фазою проведення АТО в м. Донецьку, Пролетарський районний суд м. Донецька призупинив роботу з 26 серпня 2014 року на невизначений термін.

Частиною першою статті 1 Закону України від12 серпня 2014 року № 1632-VII «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції» у зв`язку з неможливістю здійснювати правосуддя окремими судами в районі проведення антитерористичної операції було визнано за необхідне змінити територіальну підсудність судових справ, підсудних розташованим у районі проведення антитерористичної операції таким судам, та забезпечити розгляд цивільних справ, справ про адміністративні правопорушення, адміністративних справ, господарських справ і кримінальних проваджень місцевими та апеляційними судами, що мали визначатись головою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Відповідно до розпорядження голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про визначення територіальної підсудності справ» від 02 вересня 2014 року № 27/0/38-14 змінено територіальну підсудність справ, підсудних Пролетарському районному суду м. Донецька, та визначено підсудність цих справ Дзержинському міському суду Донецької області.

З огляду на наведене, ОСОБА_2 чи його представник ОСОБА_3 не позбавлені можливості під час проведення підготовчого засідання звернутись до суду з клопотанням про направлення справи за підсудністю на підставі п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України при наявності доказів, що на час відкриття провадження у справі відповідач фактично був зареєстрований за адресою по АДРЕСА_2 .

За таких обставин ухвала суду вважається такою, що постановлена з додержанням вимог процесуального права, а тому згідно ст. 375 ЦПК України зміні чи скасування не підлягає.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 382, 383, 384 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргупредставника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 05 липня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 27 грудня 2019 року.

Головуючий І.О. Бровченко

Судді : І.В. Бурлака

А.І. Колтунова