328/2174/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 вересня 2019 року м. Токмак

Суддя Токмацького районного суду Запорізької області Коваленко П.Л., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Токмацького міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Орган опіки та піклування Токмацької районної державної адміністрації про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини,

встановив:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Токмацького міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, зазначивши в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Орган опіки та піклування Токмацької районної державної адміністраціїв якому просить:

1) визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Кутузівки Токмацького району Запорізької області, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою; АДРЕСА_1 , батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка народжена ОСОБА_4 .

2) зобов`язати Токмацький міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області внести зміни до актового запису про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за №18 від 13 лютого 20015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Токмацького району реєстраційної служби Токмацького міськрайонного управління юстиції у Запорізькій області, відповідно до рішення суду, де у відомостях про батька вказати батьком дитини позивача, виключивши відомості про ОСОБА_5 .

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

За приписами п.4 ч.3, ч.6 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивач просить встановити батьківство та зобов`язати внести відповідні зміни до актового запису про народження щодо дитини .

Як убачається зі змісту позовної заяви, вона містить лише доводи про те, що позивач з померлою ОСОБА_4 з жовтня 2011 року проживали без реєстрації в АДРЕСА_1 . На підтвердження зазначеного факту позивач посилається на довідку виконачого комітету Жовтневої сільської ради №763 від 12.08.2019, складену зі слів мешканців села Кутузівка ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , а також зазначення в позовній заяві цих осіб, разом з ОСОБА_8 , як осіб, які можуть підтвердити перебування позивача в фактичних шлюбних відносинах з померлою 12.07.2019 ОСОБА_4 .

Частиною 2 статті 128 СК України визначено, що підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно зі ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Звертається увага позивача, що питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це, у тому числі висновків судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи, які суд оцінює зурахуванням положень ст. 212 ЦПК України.

Доказами визнання батьківства можуть бути листи, заяви, анкети, інші документи, а також показання свідків, пояснення самих сторін, які достовірно підтверджують визнання відповідачем батьківства. Батьківство може бути визнано як у період вагітності матері (наприклад, висловлення бажання мати дитину, піклування про матір майбутньої дитини тощо), так і після народження дитини.

Спільне проживання та ведення спільного господарства в зазначених випадках може підтверджуватися наявністю обставин, характерних для сімейних відносин (проживання в одному жилому приміщенні, спільне харчування, спільний бюджет, взаємне піклування, придбання майна для спільного користування тощо). Припинення цих відносин до народження дитини може бути підставою для відмови в позові лише у випадках, коли це сталося до її зачаття.

Спільне виховання дитини має місце, коли вона проживає з матір`ю та особою, яку остання вважає (або яка вважає себе) батьком дитини, або коли ця особа спілкується з дитиною, проявляє батьківську турботу щодо неї.

Під спільним утриманням дитини слід розуміти як перебування її на повному утриманні матері й особи, яку остання вважає (або яка вважає себе) батьком дитини, так і, як правило, систематичне надання цією особою допомоги в утриманні дитини незалежно від розміру допомоги.

Такі правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі 543/738/16-ц (провадження 61-4163св18), від 29 серпня 2018 року у справі 641/9147/15-ц (провадження 61-26210св18), від 21 листопада 2018 року у справі 225/6301/15-ц (провадження 61-30047св18).

Разом з тим, позовна заява не містить посилань на докази, що підтверджують викладені в позові вищезазначені обставини, наявність між позивачем та померлою ОСОБА_4 протягом певного часу відносин, від яких ОСОБА_4 народила доньку, такі докази не долучені до позовної заяви.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року в справі №372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) зроблено висновок, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). Суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача.

Звертається увага позивача ОСОБА_1 , що відповідачем є та процесуальна особа, яка, на думку позивача порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. На відміну від позивача відповідач - це особа, яка, на думку позивача або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача.

Щодо третіх осіб, то як і сторони, треті особи заінтересовані у наслідках розгляду судом справи, оскільки між ними і сторонами існують правові відносини, на які можуть вплинути наслідки розгляду судом спірної справи між сторонами.

Диспозитивність цивільного судочинства полягає в тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до Цивільно-процесуального кодексу України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи.

Між тим, визначивши процесуальний статус Токмацького міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Запорізькій області, як відповідача, позивач жодним чином не обгрунтував, якими саме діями чи бездіяльністю зазначеного відповідача порушуються, не визнаються чи оспорюються будь-які його права, як позивача.

Звертається увага позивача, що у відповідності з типовим положенням про відділи державної реєстрації актів цивільного стану головних територіальних управлінь юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 11.04.2016 №1079/5, відділи РАЦС лише вчиняють реєстраційні дії.

Матеріали позову не містять жодних відомостей про те, що Токмацький міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮї у Запорізькій областіпорушував права позивача.

Разом з тим, слід звернути увагу позивача на те, що у відповідності до ст.22 Закону України «Про державну реєстрації актів цивільного стану» внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. Відповідно до ст.24 Закону актовий запис цивільного стану анулюється на підставі: 1) рішення суду; 2) висновку відповідного органу державної реєстрації актів цивільного стану у випадках, передбачених законом.

Згідно зі ст.14 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом. Обов`язковість судового рішення не позбавляє осіб, які не брали участі у справі, можливості звернутися до суду, якщо ухваленим судовим рішенням порушуються їхні права, свободи чи інтереси.

Виходячи з наведених норм закону, рішення суду про визнання батьківства і є підставою для внесення змін до актового запису без необхідності зобовязання відповідного органу про внесення таких відомостей.

А тому, виходячи з викладеного та наведених норм закону, позивачу необхідно вирішити питання про уточнення позовних вимог та, відповідно, уточнення кола належних відповідачів.

Також слід зазначити, що згідно з ч.ч.1 та 4 ст.53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

В позовній заяві ОСОБА_1 , в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору зазначено Орган опіки та піклування Токмацької районної державної адміністрації, однак жодним чином не обумовлено вимогу щодо залучення останнього до участі у справі, а також не зазначено яким чином рішення у справі може вплинути на права або обов`язки третьої особи щодо однієї зі сторін, не зазначено, на стороні позивача або відповідача виступає ця третя особа, що в свою чергу, позбавляє суд можливості належним чином вирішити питання щодо необхідності залучення до участі у справі цієї третьої особи.

В той же час, згідно з вимогами частин 1, 3 статті 243 СК України опіка, піклування встановлюється над дітьми-сиротами і дітьми, позбавленими батьківського піклування.

Опіка, піклування над дитиною встановлюється органом опіки та піклування, а також судом у випадках, передбачених Цивільним кодексом України.

Відповідно до ч.2 ст.56 ЦК України органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад.

У пункті 3 Порядку проведження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженогопостановою Кабінету Міністрів України № 866 від 24.09.2008, зазначається, що Органами опіки та піклування є районні, районні у мм. Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад, які відповідно до законодавства провадять діяльність з надання статусу дитини-сироти та дитини, позбавленої батьківського піклування, влаштування дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, встановлення опіки та піклування над дітьми-сиротами та дітьми, позбавленими батьківського піклування, із захисту особистих, майнових та житлових прав дітей.

Крім того, в порушення вимог ч.1 ст.177 ЦПК України не повністю сплачений судовий збір, так як в матеріалах позову міститься квитанція про сплату судового збору в сумі 768,40 грн., як за позов немайнового характеру, проте як видно з прохальної частини, в позові містяться дві вимоги немайнового характеру, а тому в силу вимог абзацу 2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», судовий збір повинен бути сплачений за кожну вимогу немайнового характеру в розмірі визначеному ст.4 ч.2 п.1 пп.2 Закону України Про судовий збір - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачу необхідно надати документ, що підтверджує сплату судового збору в сумі 768,40 гривень на наступні реквізити: отримувач коштів Токмацьке УДКСУ (м. Токмак, Токмацький район), код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37942194, банк отримувача - ГУДКC України у Запорізькій області, код банку отримувача (МФО)813015, рахунок отримувача 0014, код класифікації доходів бюджету - 22030001 «Судовий збір».

З метою економії процесуального часу у наступному, позивачу пропонується визначитися із остаточним змістом позовних вимог та колом відповідачів і третіх осіб, одночасно із усуненням недоліків позовної заяви вирішити питання щодо визначення складу осіб у справі.

Звертаю увагу на те, що позивачем на виконання вимог п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України, зазначено, що оригінали письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви, знаходяться у нього.

До позовної заяви додана копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Враховуючи те, що дитина ОСОБА_3 , 12.02.2015, розпорядженням голови Токмацької РДА Запорізької області від 13.08.2018 №168 надано статус дитини-сироти та вона з 22.08.2019 предана на тимчасове державне утримання до КЗ «Мирненський обласний центр соціально-психологічної реабілітації дітей» Запорізької обласної ради (що підтверджується доданою до позову копією зазначенго розпорядження), позивачу в уточненому позові також слід зазначити підстави знаходження у нього оригіналу свідоцтва про народження дитини-сироти ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 або уточнити місцезнаходження оригіналу вказаного письмового доказу.

Крім того, у позовній заяві містяться посилання на норми ЦПК України у редакції 2004 року, які втратили чинність з 15.12.2017, тому суд рекомендує, враховуючи, що позивач має усунути вищевказані недоліки та справа в подальшому буде розглядатися відповідно до вимог ЦПК України у редакції від 15.12.2017, уточнену позовну заяву подати з посиланням на норми ЦПК України у редакції, що діє на даний час.

Враховуючи виявлені недоліки при оформлені позовної заяви на виконання вимог частини першої статті 185 ЦПК України, суддею постановлюється ухвала про залишення позовної заяви без руху та позивачеві встановлюється строк усунення недоліків.

Крім того, враховуючи рівень підготовки позовної заяви позивачу пропонується врахувати можливість одержати безоплатну правову допомогу у відповідних центрах, контакти яких знаходяться у вільному доступі мережі Інтернет.

Керуючись ст.ст.83, 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Токмацького міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Орган опіки та піклування Токмацької районної державної адміністрації про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини, - залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів, з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, а саме: позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог, з урахуванням яких визначитися з колом відповідачів і третіх осіб (із зазначенням, на стороні позивача або відповідача виступає третя особа та обґрунтуванням щодо залучення третьої особи до участі у справі); надати оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору в сумі 768,40 гривень за другу позовну вимогу немайнового характеру на вищевказані реквізити (з засвідченими копіями для відповідача та третьої особи) або уточнити позовні вимоги в цій частині; уточнити місцезнаходження оригіналу письмового доказу, - свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; правове обґрунтування позову сформулювати відповідно до вимог та з посиланням на норми ЦПК України в редакції від 15.12.2017.

Роз`яснити позивачу, що якщо у встановлений строк він виконає вимоги, визначені в ухвалі суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі, якщо позивач не усуне недоліки заяви у встановлений строк, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Суддя: