ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2948/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" вересня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О.

секретар судового засідання Волок І.О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2018 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2 , відповідач) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Позов обґрунтований такими обставинами. Позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . 01.03.2017 відбулося залиття його квартири. Причиною залиття стало халатне відношення до сантехнічного обладнання мешканців вищерозташованої квартири АДРЕСА_2 . Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження вартість ремонтно-відновлювальних робіт у квартирі позивача становить 16 111 грн., витрати на проведення експертизи склали 1 750 грн. Окрім майнових збитків позивачу заподіяно моральну шкоду, яку він оцінює в розмірі 10 000 грн. Моральна шкода виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушенні звичного способу життя, необхідністю докладання додаткових зусиль для його нормалізації.

Ухвалою від 07.12.2018 суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання.

07.02.2019 суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, просив його задовольнити.

Відзив на позов відповідач не подала, проте в судовому засіданні з розгляду справи по суті відповідач заявила про часткове визнання вимог про відшкодування матеріальної шкоди, а саме, в розмірі 5000 грн., вимоги про відшкодування моральної шкоди не визнала взагалі. На обґрунтування заперечень послалась на те, що заявлена позивачем до відшкодування сума матеріальної шкоди є завищеною і нічим не обґрунтованою. Просила врахувати, що її вини у залитті немає, оскільки підводку до бойлера зірвало через підвищення тиску у мережі водопостачання, про їй стало відомо зі слів сантехніка.

Заслухавши учасників справи та дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

Трикімнатна квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності позивачу ОСОБА_1 та членам його сім`ї ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в рівних долях (а.с. 42).

01.03.2017 мав місце факт залиття вищевказаної квартири водою, внаслідок чого було пошкоджено водоемульсійне покриття на стелі і шпалери на стінах у двох житлових кімнатах, що підтверджується Актом про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (холодного водопостачання) від 02.03.2017, складеним комісією житлово-експлуатаційної дільниці № 201 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» (а.с. 43).

Згідно з даними вищевказаного Акту залиття сталося внаслідок пориву гнучкої підводки до бойлера у вищерозташованій квартирі АДРЕСА_2 .

ОСОБА_2 визнала, що вона є співвласником квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 4 ст. 319, ч. 1 ст. 322 ЦК України власність зобов`язує, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить.

Згідно з приписами статті 1166 ЦК України, яка визначає підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

За загальним правилом, встановленим частиною 3 статті 12 та частиною 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень…

Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання (частина 1 статті 82 ЦПК України).

Відповідач визнає як факт, так і причини залиття квартири позивача, а відтак є доведеним і факт заподіяння позивачу внаслідок вказаного залиття майнової шкоди.

Згідно з приписами статті 1192 ЦК України, яка встановлює способи відшкодування шкоди, суд з урахуванням обставин справи за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

На підтвердження розміру майнової шкоди позивачем надано Висновок експертного будівельно-технічного дослідження № ED-17044-1-694.17 від 12.04.2017, відповідно до якого вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 з урахуванням фізичного знову становить 16 111 грн. (а.с. 49- 62).

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Висновок експертного будівельно-технічного дослідження складений з врахуванням даних, отриманих під час огляду квартири позивача. У висновку експерт ОСОБА_7 , який має кваліфікацію судового експерта з правом проведення інженерно-технічних експертиз, стаж експертної роботи з 2014 р., керуючись Законом України «Про судову експертизу», Інструкцією про порядок призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 у редакції Наказу від 20.12.2012 № 1950/5, Методикою по визначенню причин залиття з урахуванням нових технологій та визначенню матеріальної шкоди за його наслідками, ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» та низкою інших діючих інструкцій та стандартів, провів ідентифікацію об`єкта дослідження, встановив характер та обсяг ушкоджень, визначив обсяг і номенклатуру робіт з відновлювального ремонту квартири, перелік необхідних складових та матеріалів та вартість відновлювального ремонту.

Відповідач визнала матеріальну шкоду в сумі 5000 грн., проте доказів, які б спростовували висновки експерта ОСОБА_7 , вона не надала.

За таких обставин суд відкидає доводи відповідача про завищення позивачем розміру завданої йому майнової шкоди і покладає експертний висновок в обґрунтування свого рішення вважаючи його належним, допустимим і достатнім доказом розміру завданих позивачу збитків.

Отже, зважаючи на встановлені обставини та вищенаведені положення цивільного закону, суд вважає обґрунтованими і доведеними вимоги ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в сумі 16 111 грн.

При вирішенні вимог про відшкодування моральної шкоди суд керується положеннями статті 23 ЦК України, яка закріплює загальні положення про відшкодування моральної шкоди визначаючи, що моральна шкода, зокрема, полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна, та статті 1167 цього Кодексу, відповідно до яких моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі, неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

З огляду на встановлені обставини суд вважає доведеним, що винні неправомірні дії відповідача спричинили позивачу душевні страждання, викликані пошкодженням належного йому майна, та зумовили зміни у звичному способі його життя, оскільки він разом з родиною змушений проживати у пошкодженій водою квартирі та витрачати час, зусилля та власні кошти на збирання необхідних документів та звернення до адвоката і до суду, щоб довести порушення своїх прав.

З урахуванням наведеного суд визнає обґрунтованою компенсацію завданої позивачу моральної шкоди в сумі 1 500 грн. вважаючи, що такий розмір моральної шкоди є цілком розумним і справедливим.

Відповідно до вимог статті 141 ЦПК України суд здійснює розподіл судових витрат між сторонами пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Заявлені позивачем вимоги підлягали оплаті судовим збором в загальному розмірі 1 409,60 грн. (704,80 грн. - за вимогу майнового характеру, 704,80 грн. - за вимогу про відшкодування моральної шкоди).

Зайво сплачена позивачем сума судового збору становить 1 57,20 грн., і позивач не позбавлений права подати заяву про її повернення.

Також позивачем понесені витрати на оплату вартості експертного будівельно-технічного дослідження в сумі 1750 грн. (а.с. 46).

Оскільки позов про відшкодування майнової шкоди задовольняється повністю, а про відшкодування моральної шкоди - на 3/20 частин від розміру заявлених вимог (1 500х100/10 000), суд вважає справедливим покласти на відповідача усі судові витрати, пов`язані з відшкодуванням майнової шкоди (704,80 грн. + 1 750 грн.), та 3/20 частин судового збору, сплаченого за вимогу про відшкодування моральної шкоди, що становить 105,72 грн. (704,80/20х3).

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 16 100 гривень на відшкодування матеріальної шкоди, 1500 гривень на відшкодування моральної шкоди та судові витрати в сумі 2 560 гривень 52 копійки, а усього 20 160 гривень 52 копійки.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: