пр. № 2/759/5440/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2019 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Марко Я.Р., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Святошинського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя.

14.08.2019 року через канцелярію суду відповідач по справі ОСОБА_1 подав зустрічний позов до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя.

Відповідно до частини 1 статті 194 Цивільного процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Ознайомившись з матеріалами зустрічної позовної заяви, суддя дійшов висновку, що остання підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог статей 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, з огляду на наступне.

Згідно з частинами 2, 4, 5 статті 95 Цивільного процесуального кодексу України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч вищезазначеним нормам чинного законодавства подані позивачем письмові докази належним чином не засвідчені та не зазначено про наявність у позивача або іншої особи оригіналу письмового доказу. Суд звертає увагу позивача на необхідність виправлення зазначених недоліків допущених у позовній заяві та засвідчення належним чином копій документів доданих в якості письмових доказів до позовної заяви, для їх оцінки при розгляді справи.

Відповідно до частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В прохальній частині зустрічної позовної заяви позивач просить суд відстрочити йому сплату судового збору.

Відповідно до вимог частини 1 статті 136 Цивільного процесуального кодексу України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення рішення по справ.

Вимога позивача про надання відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає, оскільки позивачем не долучено належних доказів скрутного майнового стану.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2019 року становить 1921 гривня.

Частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового встановлюються у таких розмірах: за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768, 40 грн. 9605, 00 грн.); за подання до суду: позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.).

Всупереч вищезазначеним нормам чинного законодавства позивачем не сплачений судовий збір за майнову вимогу. Суд звертає увагу позивача на необхідність виправлення зазначених недоліків допущених у позовній заяві та надати докази сплати судового збору, .

Крім того, суд звертає увагу позивача, що ціна позову має бути актуальною на час звернення до суду та відповідати дійсній ринковій вартості предмет позовних вимог.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Для усунення недоліків позивачу необхідно надати суду засвідчені належним чином копії документів, доданих в якості письмових доказів до позовної заяви, докази сплати судового збору.

Керуючись статтею 185 Цивільного процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

У разі невиконання цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернена позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Я.Р.Марко