КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 752/21994/18
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/8848/2019
Головуючий у суді першої інстанції: Чередніченко Н.П.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Семенюк Т.А.

29 серпня 2019 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - Семенюк Т.А.

Суддів - Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.,

при секретарі - Макаровій К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 - представника ОСОБА_2 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 16 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Бандоли Олександра Олексійовича, треті особи: ОСОБА_3 , Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт» про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та акту про проведені торги з реалізації нерухомого майна,-

В С Т А Н О В И В:

В жовтні 2018 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та акту про проведені торги з реалізації нерухомого майна, посилаючись в обґрунтування своїх вимог на те, що 5 жовтня 2018 року на електронному торгівельному майданчику ДП «Сетам» відбулись електронні торги по лоту № 302120 з реалізації нерухомого майна - предмету іпотеки: нежилі приміщення з № 1 по № 16 (групи приміщень № 69) літ. «А», площею 271 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Переможцем зазначених торгів став учасник № 6 - ОСОБА_3

Прилюдні торги з реалізації предмета іпотеки відбулись відповідно до ст. 51 ЗУ «Про виконавче провадження» з урахуванням ЗУ «Про іпотеку».

Приватним виконавцем Виконавчого округу міста Києва складено акт про проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна при примусовому виконанні виконавчого провадження № 56090330, відкритого на підставі рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 16 лютого 2015 року, а також 5 жовтня 2018 року складено протокол № 361089 про проведення електронних торгів.

Вважає, що електронні торги відбулись з грубим порушенням вимог закону, а тому результати таких торгів, які за своєю правовою природою є угодою з відчуження майна підлягають визнанню недійсними.

Зазначив, що підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законом правил проведення торгів.

Позивача належним чином не повідомлено про проведення електронних торгів, позивачем оскаржено звіт ТОВ «РМ Консалтинг» про незалежну оцінку майна від 27 червня 2018 року та виконавчі дії, які передували проведенню електронних торгів, а також нежилі приміщення реалізовано на торгах за вартістю значно нижчою від ринкової вартості даного нерухомого майна, що в сукупності свідчить про допущення ряду порушень встановлених законом вимог, а відтак є законні підстави для визнання зазначених торгів недійсними, в зв`язку з чим просив визнати недійсними електронні торги, протокол проведення електронних торгів та акт про проведені торгів з реалізації нерухомого майна.

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 16 квітня 2019 року в задоволенні позову відмовлено.

Судові витрати у справі залишено за позивачем ОСОБА_2 по фактично понесеним.

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_1 - представник ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги позивача у повному обсязі, вважаючи, що судом порушено норми матеріального та процесуального права, не враховано обставини, які мають суттєве значення для справи.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, заперечення, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до договору купівлі-продажу нежилого приміщення від 10 липня 2017 року, та витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно від 3 квітня 2013 року, ОСОБА_2 придбав нежиле приміщення, загальною площею 271 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 .

10 липня 2007 року між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» та ОСОБА_2 укладено договір іпотеки № 010/26-01/06/108, відповідно до умов якого забезпечено вимоги іпотекодержателя, що витікають із генеральної кредитної угоди № 010/26-01/05/086 від 6 липня 2007 року, укладеної між іпотекодержателем та іпотекодавцем, а також додаткових угод до неї, що можуть бути укладені в подальшому, за умовами якої іпотекодавець зобов`язується перед іпотекодержателем повернути кредитні кошти, ліміт яких становить 212000 доларів США, строк користування якими визначений до 5 липня 2017 року, сплатити проценти за його користування, на умовах та у випадках, передбачених кредитним договором.

Згідно зазначеного вище договору іпотекодержатель має право у випадку невиконання іпотекодавцем своїх зобов`язань за кредитним договором отримати задоволення за рахунок майна, заставленого за умовами даного договору (а.с.20-23).

Відповідно до постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бандоли О.О. від 16 травня 2018 року, у виконавчому провадженні № 5690330 з виконання виконавчого листа № 761/31283/14-ц, виданого Шевченківським районним судом м. Києва від 9 квітня 2015 року, яким стягнуто із ОСОБА_2 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованість в сумі 17595,53 доларів США та 4743,68 грн., в сумі 80145,42 доларів США та 9813,29 грн., 31075,61 доларів США та 7633,28 грн., - призначено суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «РМ Консалтинг» щодо надання висновку про вартість нерухомого майна - нежилих приміщень з №1 по АДРЕСА_2 (а.с.60-61).

Згідно постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бандоли О.О. від 1 червня 2018 року, у виконавчому провадженні № 5690330 з виконання виконавчого листа № 761/31283/14-ц, виданого Шевченківським районним судом міста Києва від 9 квітня 2015 року, накладено арешт на грошові кошти на рахунках в банках, які належать боржнику ОСОБА_2 (а.с.71-72).

З постанови приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бандоли О.О. від 8 червня 2018 року, у виконавчому провадженні № 5690330 з виконання виконавчого листа № 761/31283/14-ц, виданого Шевченківським районним судом міста Києва від 9 квітня 2015 року вбачається, що описано та накладено арешт на нежитлові приміщення за адресою м. Київ, провулок Задорожний АДРЕСА_1 ., які належать боржнику (а.с.65-66).

Відповідно до звіту ТОВ «РМ Консалтинг» від 27 червня 2018 року, ринкова вартість нерухомого майна - нежитлових приміщень з № 1 по № 16 площею 271 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ., власником яких є ОСОБА_2 , без урахування ПДВ станом на 27 червня 2018 року становить 3058921грн. (а.с.23-53).

27 червня 2018 року приватним виконавцем на адресу позивача направлено повідомлення № 267 про результати визначення вартості оцінки майна, яким доведено до відома ОСОБА_2 про отримання відповідного звіту та його оцінка (т. 1 а.с.139).

26 липня 2018 року та 7 вересня 2018 року ДП «Сетам» направлено приватному виконавцю, ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», ОСОБА_2 листи з повідомленням відомостей щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів (т. 1 а.с.142, 164).

З матеріалів справи вбачається, що ДП «Сетам» розмістило оголошення про проведення електронних торгів за лотом у двох друкованих засобах масової інформації: в газеті «Улюблена газета» від 5 серпня 2018 року № 351 та газеті «Метро» від 30 липня 2018 року № 58 (т. 1 а.с.165-168, 176-179, 236-244).

28 серпня 2018 року, вважаючи дії приватного виконавця незаконними, позивач звернувся до суду зі скаргою на дії приватного виконавця щодо дотримання проведення процедури незалежної оцінки нерухомого майна, визнання протиправним та скасування звіту про незалежну оцінку майна, однак, ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 31 серпня 2018 року у справі № 761/31283/14-ц, яка залишена без змін постановою Київського апеляційного суду від 21 листопада 2018 року, - зазначену скаргу залишено без розгляду (т. 1 а.с.146-147).

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 3 квітня 2019 року, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 16 липня 2019 року, у справі № 761/31283/14-ц, у задоволенні вимог скарги ОСОБА_2 на дії та рішення приватного виконавця, визнання протиправним та скасування звіту про незалежну оцінку майна, відмовлено.

5 жовтня 2018 року на електронному торгівельному майданчику ДП «Сетам» відбулись електронні торги по лоту № 302120 з реалізації нерухомого майна - предмету іпотеки: нежилі приміщення з №1 по АДРЕСА_2 .

Переможцем зазначених торгів став учасник № 6 - ОСОБА_3 .

За результатами торгів складено відповідний протокол № 361089 від 5 жовтня 2018 року, 10 жовтня 2018 року складено акт про реалізацію предмета іпотеки, а також право власності на нерухоме майно придбане з прилюдних торгів було зареєстровано за ОСОБА_3 (а.с.101-102, 103-104, 105-106).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

За ч. 1 ст. 62 Закону України "Про виконавче провадження", реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу відповідно до закону, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах.

Частиною 1 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Пунктом 1 Розділу II Порядку реалізації арештованого майна визначено, що реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України "Про виконавче провадження". Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною).

Відповідно до ч. 8 ст. 54 Закону України "Про виконавче провадження", примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України "Про іпотеку".

Згідно ст. 33 Закону України "Про іпотеку", у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або відповідно до договору про задоволення вимог іпотекодержателя.

Положеннями ст. 43 Закону України "Про іпотеку" визначено, що прилюдні торги проводяться в двомісячний строк з дня одержання організатором прилюдних торгів заявки державного виконавця на їх проведення. Початкова ціна продажу предмета іпотеки встановлюється рішенням суду або за згодою між іпотекодавцем та іпотекодержателем, а якщо вони не досягли згоди, - на підставі оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна і майнових прав та професійну оціночну діяльність, при цьому початкова ціна продажу майна не може бути нижчою за 90 % його вартості, визначеної шляхом його оцінки.

Реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього закону(стаття 41 Закону України "Про іпотеку").

Прилюдні торги проводяться в двомісячний строк з дня одержання організатором прилюдних торгів заявки державного виконавця на їх проведення. Початкова ціна продажу предмета іпотеки встановлюється рішенням суду або за згодою між іпотекодавцем та іпотекодержателем, а якщо вони не досягли згоди, - на підставі оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна і майнових прав та професійну оціночну діяльність, при цьому початкова ціна продажу майна не може бути нижчою за 90 відсотків його вартості, визначеної шляхом його оцінки (Стаття 43 Закону).

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що звіт про оцінку майна на момент проведення торгів був чинним, боржник в поряду визначеному Законом України «Про виконавче провадження» повідомлявся про результати визначення вартості майна, та дії державного виконавця в цій частині не визнані судом недійсними.

Колегія суддів не може погодитися з доводами апеляційної скарги, що позивача не було належним чином повідомлено про проведення електронних торгів.

Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 затверджено Порядок реалізації арештованого майна, згідно з яким електронні торги - це продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до п. 2 розділу VII Порядку, реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України "Про іпотеку". Строк підготовки до електронних торгів під час реалізації предмета іпотеки складає не менше 30 календарних днів.

Організатор не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку електронних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки та на Веб-сайті повідомлення про проведення таких електронних торгів.

Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації Організатор письмово повідомляє виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна.

З матеріалів справи вбачається, що 27 червня 2018 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бандолою О.О. направлено на адреси ОСОБА_2 (реєстрації та фактичного перебування) рекомендованим листом повідомлення про результати визначення вартості оцінки майна до якого долучено висновок про вартість майна (т. 1 ст. 139-141).

Крім того, 26 липня та 7 вересня 2018 року ДП «Сетам» направлено ОСОБА_2 листи за № 7126/18-18-18 з повідомленням відомостей щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів (т. 1 а.с.142, 164).

З матеріалів справи вбачається, що ДП «Сетам» розмістило оголошення про проведення електронних торгів за лотом у друкованих засобах масової інформації (т. 1 а.с.165-168, 176-179, 236-244).

Таким чином встановлено, що позивач був належним чином повідомлений про проведення електронних торгів.

Крім того, позивачем не надано доказів того, що ринкова вартість реалізованого майна на момент проведення електронних торгів була вищою порівняно з тією вартістю, за якою її продано на цих торгах, і що, відповідно, могло б вплинуло на розмір погашення заборгованості за виконавчим провадженням.

Позивачем не надано суду доказів на спростовування висновків звіту, зокрема, в частині його дійсної ринкової вартості.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відсутні порушення ДП «СЕТАМ» вимог законодавства, а також прав чи свобод позивача під час підготовки та проведення електронних торгів по лоту з реалізації спірного гаражного боксу.

Інші доводи апеляційної скарги також висновків суду не спростовують і не впливають на їх правильність.

Оскільки рішення суду постановлене з дотриманням норм діючого законодавства, висновки суду обґрунтовані, відповідають обставинам справи, колегія суддів не вбачає підстав для його скасування.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - представника ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 16 квітня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає чинності з моменту її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено 2 вересня 2019 року.

Головуючий

Судді