РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2019 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Трофимчук К.О.

розглянувши за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою, виселення,

в с т а н о в и в:

20 вересня 2018 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою, виселення.

Свої вимоги мотивує тим, що вона та її сестра ОСОБА_4 є співвласниками квартири за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_4 у 2001 році виїхала на постійне місце проживання до Німеччини.

У листопаді 2017 року ОСОБА_2 повідомив її про те, що він є власником іншої половини квартири та почав наполягати на його вселенні.

Перевіркою, проведеною працівниками поліції, було встановлено, що ОСОБА_4 свою 1/2 частину спірної квартири подарувала ОСОБА_3 , яка є дружиною ОСОБА_2

23 грудня 2017 року ОСОБА_2 зламав замки у квартирі, у зв`язку з чим вона звернулась до поліції. Проте, працівники поліції повідомили, що в діях відповідача відсутні ознаки кримінального правопорушення та протиправно повернули ОСОБА_2 як співвласнику квартири частину ключів від неї.

Відповідачі вселились до квартири та зобов`язались не чинити їй перешкод у користуванні квартирою. Проте, ОСОБА_2 , поміняв замки та у неї взагалі відсутня можливість потрапити до квартири.

Просить суд ухвалити рішення, яким усунути перешкоди у користуванні квартирою шляхом зобов`язання відповідачів передати їй дублікати ключів від усіх замків до вхідних дверей квартири АДРЕСА_2 та виселення відповідачів з цієї квартири.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 01 жовтня 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2018 року відкрито спрощене позовне провадження у справі.

З письмових заперечень ОСОБА_2 вбачається, що його дружині ОСОБА_3 на підставі договору дарування від 09 листопада 2017 року була подарована 1/2 частина квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_4 Протягом листопада-грудня 2017 року вони не могли користуватися належним їм майном, оскільки співвласник ОСОБА_1 без їх згоди здала в оренду спірну квартиру, не передавала дублікати ключів. Коли їм вдалося вселитись у квартиру за допомогою працівників поліції, ОСОБА_1 звернулась з проханням забрати належні їй речі. Після її відвідування квартири, у ОСОБА_3 пропали цінні речі. Крім того, ОСОБА_1 відмовляється сплачувати комунальні платежі за свою частку житла (а.с. 28-29).

З відповіді на відзив на позовну заяву представника позивача вбачається, що відповідач не оспорює факт проживання разом з дружиною в спірній квартирі. Відзив не містить заперечень щодо наведених позивачем обставин, з якими відповідач не погоджується. Також, договір оренди квартири був укладений позивачем 29 серпня 2017 року, тобто за 2 місяці до придбання ОСОБА_3 1/2 частини квартири. Таким чином, відповідачі не мали жодних прав щодо спірної квартири та позивач не мала погоджувати з ними дії щодо розпорядження або користування квартирою (а.с. 42).

ОСОБА_3 позовну заяву з додатками отримала (а.с. 26), відзив на позовну заяву в установлений законом строк не подала.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 належить 1/2 частина квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (а.с. 5).

Власником іншої 1/2 частини зазначеної квартири є ОСОБА_3 на підставі договору дарування 1/2 частки квартири від 09 листопада 2017 року (а.с. 6).

Між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 08 серпня 2017 року укладений шлюб (а.с. 7).

Позивач зазначає, що відповідачі їй чинять перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_2 та просить зобов`язати відповідачів передати їй дублікати ключів від усіх замків до вхідних дверей квартири.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно з ч. 2 ст. 386 ЦК України власник, який має підстави передбачити можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

Позивач як співвласник квартири має право отримати можливість лише користуватися ключами від спірної квартири, оскільки остання не надала суду доказів, що замки у вхідних дверях та ключі до них є її власністю. У процесі виконання судового рішення може бути вирішено питання щодо заміни замків на вхідних дверях для надання можливості їй отримати комплект ключів від квартири.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що зазначена вимога позивача як співвласника квартири, ґрунтується на законі, проте задоволенню підлягає шляхом зобов`язання відповідачів надати можливість позивачу користуватися ключами від спірної квартири.

Позивач також просить виселити відповідачів з квартири АДРЕСА_2 .

Зазначена вимога задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Квартира АДРЕСА_2 належить ОСОБА_1 та ОСОБА_3 по 1/2 частині у кожної.

Відповідно до ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Відповідно до частин 1, 2 с. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

ОСОБА_3 є співвласником спірної квартири, а тому вимога про її виселення з належної їй частини квартири не відповідає вимогам закону. Крім того, згода ОСОБА_1 на вселення іншого співвласника у квартиру не потрібна.

Позивач також просить виселити й ОСОБА_2 з квартири.

Разом з тим, ОСОБА_2 перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.

Таким чином, ОСОБА_2 має право на проживання разом з дружиною в належній їй частині квартири.

З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню частково.

З урахуванням часткового задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідачів також підлягає судовий збір в розмірі 1409 гривень 60 копійок, по 704 гривні 80 копійок з кожного.

Керуючись статтями 321, 355, 358, 391, 386, 405 ЦК України, статтями 3, 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 206, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_5 ) про усунення перешкод у користуванні квартирою, виселення задовольнити частково.

Зобов`язати ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 ) не чинити перешкод ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) в здійсненні нею права користування квартирою АДРЕСА_2 шляхом надання ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) можливості користуватися ключами від квартири АДРЕСА_2 .

Зобов`язати ОСОБА_3 ( АДРЕСА_5 ) не чинити перешкод ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) в здійсненні нею права користування квартирою АДРЕСА_2 шляхом надання ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) можливості користуватися ключами від квартири АДРЕСА_2 .

У задоволенні інших вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) 704 гривні 80 копійок судового збору.

Стягнути з ОСОБА_3 ( АДРЕСА_5 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) 704 гривні 80 копійок судового збору.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: