САМАРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Справа №206/2377/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

26.11.2019 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Румянцева О.П.

при секретарі Биковій Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпро в порядку загального позовного провадження матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок пошкодження майна, -

ВСТАНОВИВ:

25 квітня 2019 року позивач звернувся до Самарського районного суду м. Дніпропетровська із позовом до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок пошкодження майна. В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що він є членом садівничого товариства «Южная горка», яке розташовано на житловому масиві Ігрень в Самарському районі м. Дніпра. За ним закріплено садівничу ділянку № НОМЕР_1 площею 6,65 кв.м. на якій знаходяться належні йому на праві власності споруди: житловий будинок, господарчі будівлі, альтанка, барбекюшниця цегляна, огорожа бетонна. Вказане майно належить йому на праві особистої власності. ОСОБА_3 також є членом садівничого товариства «Южная горка». За відповідачем закріплено ділянку № НОМЕР_2 площею 6,02 кв.м. Він з відповідачем є сусідами по садівничих ділянках АДРЕСА_1 та № АДРЕСА_2 у садівничому товаристві. Відповідач на протязі 2018 року безпідставно, неодноразово погрожував йому пошкодженням майна, тому 23 вересня 2018 року він звертався із заявою про погрози пошкодження майна до поліції. 20 січня 2019 року йому зателефонували з садового товариства та повідомили, що пошкоджено належне йому майно на садовій ділянці АДРЕСА_1 , а саме: паркан секційний, альтанка та барбекюшниця. 21 січня 2019 року він приїхав та побачив, що паркан секційний, альтанка та барбекюшниця зруйновані повністю. Зі слів сусідів майно пошкодив відповідач, тому він викликав поліцію та звернувся до поліції із заявою за фактом пошкодження майна відповідачем ОСОБА_4 . В березні 2019 року він отримав лист-повідомлення з поліції в якому вказано, що за фактом пошкодженого йому майна, з ОСОБА_2 проведено профілактичну бесіду, роз`яснено вимоги діючого законодавства, тобто, з листа вбачається, що факт пошкодження належного йому майна відповідач визнав. На його телефонні дзвінки, а також зі слів працівників поліції, відповідач визнавав провину у пошкодженні майна з причини не погодження з ним будівництва барбекюшниці. Працівники поліції надали йому повідомлення та пояснили, що дії відповідача підпадають під цивільно-правові відносини. В результаті спричиненої йому шкоди, ним понесені наступні витрати: проведення дослідження та виконання звіту на загальну суму 1200,00 грн., витрати на правову допомогу складають 3000,00 грн. Стосовно страхових виплат пошкоджене майно не застраховане. Відповідач ніяких коштів йому не сплатив. Внаслідок злісного ухилення відповідача від здійснення йому матеріального відшкодування, він був вимушений збирати велику кількість документів, звертатись за юридичною допомогою, що позначилося на його душевному стані та призвело до погіршення взаємовідносин у сім`ї, внаслідок чого він знав значної моральної шкоди. Завдана йому моральна шкода полягає у психічних переживаннях, незручностях, витратах часу на отримання доказів вини відповідача, вирішення питання відшкодування шкоди у судовому порядку. Він переніс душевні страждання, викликані дискомфортом у вигляді неможливості тривалий час користуватися своєю власністю за її прямим призначенням, клопотами. В результаті вказаних подій він перебуває у постійному стресі, тому, що у нього немає коштів для ремонту або купівлі іншого. Його здоров`я погіршилось. Внаслідок протиправних дій відповідача він постійно відчуває моральні страждання та погіршення самопочуття. Відповідач компенсувати заподіяну шкоду відмовляється. Моральну шкоду оцінює в 15000,00 грн. Просить стягнути з відповідача суму матеріальних збитків у розмірі 13709,00 грн., суму моральної шкоди у розмірі 15000,00 грн., грошову суму 1200,00 грн. за проведення оцінки визначення вартості матеріальних збитків, грошову суму 3000,00 грн. відшкодування витрат на професійну правничу допомогу та судові витрати по справі.

16 травня 2019 року ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська було відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження (а.с.46-47).

Позивач та представник позивача у судове засідання не з`явилися, від позивача до початку судового засідання надійшла заява з проханням постановити заочне рішення по справі за його відсутності та за відсутності його представника, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити у повному обсязі.

Відповідач в судове засіданні не з`явився, повідомлявся про місце, дату та час розгляду справи, про причини своєї неявки суд не повідомив. Від відповідача відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову на адресу суду не надходило, у зв`язку з чим суд вважає можливим застосувати положення ст.ст.280-282 ЦПК України та розглянути справу заочно.

Враховуючи позицію позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що з 05 вересня 2009 року ОСОБА_1 є членом садівничого товариства «Южная горка» та за ним, як за власником закріплено садівничу ділянку № НОМЕР_1 площею 6,65 кв.м. Місце розташування межі між земельними ділянками № НОМЕР_1 площею 6,65 кв.м. та №26 площею 6,02 кв.м., яка закріплена за ОСОБА_2 з 04 серпня 2013 року, відповідає місцю розташування межі між земельними ділянками згідно плану колективного садівництва «Южная горка», що підтверджується копіями довідок №1 від 10 січня 2019 року та №2 від 10 лютого 2019 року, виданими головою садівничого товариства «Южная горка» (а.с.14-15).

23 вересня 2018 року ОСОБА_1 звертався до Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області за фактом погроз пошкодити майно з боку гр. ОСОБА_2 Начальником Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області було надано відповідь про те, що його заява ЖЄО №16749 від 23.09.2018р. розглянута, з гр. ОСОБА_2 проведена профілактична робота, вимоги діючого законодавства йому роз`яснені, об`єктивних даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення здобуто не було, у зв`язку з чим відсутні підстави для внесення інформації до ЄРДР (а.с.16).

21 січня 2019 року ОСОБА_1 звертався до Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області за фактом пошкодження майна з боку ОСОБА_2 . Начальником Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області було надано відповідь про те, що його заява ЖЄО №998 від 21.01.2019р., розглянута, з ОСОБА_2 проведена профілактична робота, вимоги діючого законодавства йому роз`яснені. Для відшкодуванні матеріального збитку рекомендовано звернутись до суду (а.с.17).

Відповідно до звіту Новомосковського бюро експертної оцінки від 26 лютого 2019 року, ймовірна ринкова вартість матеріального збитку від руйнування господарчих споруд садового домоволодіння, вчиненого внаслідок хуліганських дій, за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами оцінки складає: 13709,00 грн. без ПДВ (а.с.23-40).

В силу ч.ч.1,2 ст.11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини; створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; інші юридичні факти.

Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування майнової та моральної шкоди.

За приписами ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

У відповідності до ч.ч.1,2 ст.509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

З огляду положень ст.509 та з урахуванням приписів ст.ст.11, 22, 23, 599, 1166-1168 ЦК України факт завдання фізичній особі шкоди, якщо ця особа (потерпілий) не перебуває в договірних правовідносинах із особою, яка завдала шкоди, та/або якщо завдання такого роду шкоди не пов`язане з виконанням цими особами обов`язків за договором, породжує виникнення позадоговірного, деліктного зобов`язання. Воно виникає з факту завдання шкоди й припиняється належним виконанням у момент відшкодування потерпілому шкоди в повному обсязі особою, яка завдала шкоду. Сторонами деліктного зобов`язання виступають потерпілий (кредитор) і особа, яка завдала шкоди (боржник).

За загальним правилом відповідальність за шкоду несе боржник особа, яка завдала шкоди.

Аналізуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими, а тому вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги щодо стягнення з відповідача матеріальної шкоди, завданої внаслідок пошкодження майна у сумі 13709,00 грн.

Що стосується вимог позивача про стягнення на його користь моральної шкоди, то цю частину вимог, суд вважає за необхідне задовольнити частково виходячи із наступного.

Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначення розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

З матеріалів справи вбачається, що внаслідок дій відповідача, позивачу було завдано душевних страждань, які він зазнав у зв`язку із пошкодженням його майна, що спричинили нервовий стрес, хвилювання, незручності, витрати часу на отримання доказів вини відповідача, вирішення питання відшкодування шкоди у судовому порядку, неможливістю тривалий час користуватися своєю власністю за її прями призначенням, погіршення самопочуття та стану здоров`я, у зв`язку з чим позивач просив стягнути і моральну шкоду, яку він оцінив у розмірі 15000,00 грн.

Суд вважає доведеним, що внаслідок пошкодження майна, позивач зазнав душевних страждань, однак, позивачем не надано суду належних доказів на підтвердження саме такої суми моральної шкоди, а заявлену позивачем суму моральної шкоди суд вважає завищеною, у зв`язку з чим в цій частині позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Статтею 133 ЦПК України визначені види судових витрат, до яких відносяться витрати зі сплати судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема витрати на професійну правничу допомогу.

Витрати, пов`язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги.

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.

У п.п.47, 48 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» судам роз`яснено, що при стягненні витрат на правову допомогу слід враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (ст.6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність») або іншим фахівцем у галузі права незалежно від того, чи така особа брала участь у справі на підставі довіреності, чи відповідного договору (ст.ст.12, 46, 56 ЦПК України).

Розмір витрат на оплату правової допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правову допомогу. Разом із тим граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлений Законом України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах», що діяв на день звернення до суду з зазначеним позовом.

Витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, про що зазначено в п.47 цієї постанови, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів).

Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені.

На підтвердження витрат на правову допомогу позивачем надано суду копію витягу з угоди про повноваження адвоката при наданні юридичної допомоги від 11 березня 2019 року (а.с.19), копію квитанції №5 відповідно до якої сума розрахунку складає 3000,00грн. (а.с.20), та копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №0863 від 10 червня 1999 року (а.с.21).

Згідно ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати зі сплати судового збору у розмірі 2689,40 грн., витрати пов`язані з розглядом справи у розмірі 1200,00 грн., а також витрати на правову допомогу у розмірі 3000,00 грн.

Керуючись ст.ст. 11, 16, 22, 23, 509, 599, 999, 1192, 1166, 1187 ЦК України, ст.ст. 5-13, 33-34, 76-81, 83, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 274-279, 280-283 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , іпн. НОМЕР_3 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 ) про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок пошкодження майна задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , суму матеріальних збитків у розмірі 13709,00 грн., моральну шкоду у розмірі 7000,00 грн., витрати зі сплати судового збору у розмірі 2689,40 грн., витрати пов`язані з розглядом справи у розмірі 1200,00 грн., а також витрати на правову допомогу у розмірі 3000,00 грн., а всього 27598 (двадцять сім тисяч п`ятсот дев`яносто вісім) грн., 40 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.П.Румянцев