Справа № 309/3453/19
Провадження № 2/309/1852/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2019 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Савицький С.А.

з участю секретаря судового засідання Гуржій Н.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до Хустської міської ради про визнання права власності на земельну ділянку,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Хустської міської ради, в якому просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на земельну ділянку, площею 0,0032 га, призначену для будівництва індивідуального гаража, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Позовну заяву обґрунтовує тим, що вона є власником гаражу, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , про що свідчить свідоцтво про право на спадщину за законом від 05.08.2008 року, видане державним нотаріусом Хустської державної нотаріальної контори.

Так як державний акт на вказану земельну ділянку, померлим не виготовлявся, у 2019 році ОСОБА_1 вирішила виготовити технічну документацію із землеустрою з подальшим внесенням вказаної земельної ділянки до автоматизованої системи Державного земельного кадастру. Однак Хустською міською радою ОСОБА_1 , було повідомлено, що поданий нею пакет документів для передачі у приватну власність вказаної земельної ділянки, не відповідають вимогам ст.24 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки розташування гаражу у встановленому місці не передбачено існуючою містобудівною документацією.

Крім того, позивачка стверджує, що згідно рішення виконавчого комітету Хустської міської ради № 161 від 24.04.1996 року її покійному чоловікові було надано дозвіл на виготовлення правовстановлюючих документів на вказаний гараж.

На даний час вирішити питання про визнання права власності на землю інакше як в судовому порядку у позивачки немає можливості, враховуючи, що земельна ділянка надана покійному чоловіку позивачки у встановленому законом порядку з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд та не порушує права інших осіб, позивач вважає, що суд може визнати за нею право власності на земельну ділянку.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася. До суду подала заяву про розгляд справи у її відсутності. Позов підтримує та просить його задоволити.

Представник відповідача - Хустської міської ради в судове засідання не з`явився. До суду надіслав відзив, у якому заперечив протии задоволення позову, просив справу розглядати у його відсутності та відмовити ОСОБА_1 у задоволенн іпозовних вимог повністю.

Відповідно до ст. 211, 223, 247 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності учасників судового процесу без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено та належними доказами стверджено, що позивачка є власником гаражу, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , про що свідчить свідоцтво про право на спадщину за законом від 05.08.2008 року, видане державним нотаріусом Хустської державної нотаріальної контори.

Так як державний акт на вказану земельну ділянку, померлим ОСОБА_2 не виготовлявся, у 2019 році ОСОБА_1 вирішила виготовити технічну документацію із землеустрою з подальшим внесенням вказаної земельної ділянки до автоматизованої системи Державного земельного кадастру. Однак, Хустською міською радою ОСОБА_1 , було повідомлено, що поданий нею пакет документів для передачі у приватну власність вказаної земельної ділянки, не відповідають вимогам ст.24 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки розташування гаражу у встановленому місці не передбачено існуючою містобудівною документацією.

Крім того, згідно рішення виконавчого комітету Хустської міської ради № 161 від 24.04.1996 року померлому чоловікові позивачки ОСОБА_2 було надано дозвіл на виготовлення правовстановлюючих документів на вказаний гараж.

Нормами ч.1 ст.377 ЦПК України передбачено, що до особи, яка придбала житловий будинок, будівлю чи споруду, переходить право власності на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення у розмірах, встановлених договором.

Якщо договором про відчуження житлового будинку, будівлі або споруди розмір земельної ділянки не визначений, до набувача переходить право власності на ту частину земельної ділянки, яка зайнята житловим будинком, будівлею або спорудою, та на частину земельної ділянки, яка є необхідною для їх обслуговування.

Аналогічні норми містить ч.1 ст. 120 Земельного Кодексу України.

Таким чином, за загальними правилами, закріпленим у статтях 377 ЦПК України та 120 ЗК України, особа, яка набула права власності на будівлючи споруду стає власником земельної ділянки без зміни її цільового призначення та розмірів.

З огляду на встановлене, суд дійшов висновку, що позов ОСОБА_1 є обґрунтованим, підставним, а тому підлягає задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст.ст.211, 223, 247 ЦПК України, ст.120 ЗК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , мешканцем АДРЕСА_2 , право власності на земельну ділянку, площею 0,0032 га., призначену для будівництва індивідуального гаража, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Савицький С.А.