Справа № 635/5537/19
Провадження № 2/635/2719/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2019 року селище Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючий суддя О.М. Пілюгіна

за участі секретаря Зуєнко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача громадянки Латвії та просить розірвати шлюб зареєстрований 08 липня 2017 року Відземським відділом реєстрації актів цивільного стану міста Риги за реєстровим номером 05199L2017.

Предметом позову у справі є розірвання шлюбу між громадянином України та іноземною громадянкою.

У позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що шлюб між ним та відповідачем було укладено 08 липня 2017 року Відземським відділом реєстрації актів цивільного стану міста Риги за реєстровим номером 05199L2017. Відповідач постійно проживає на території Латвії та є її громадянкою.

Представник позивача адвокат Ус Р.М. який діє на підстав ордеру, в судовому засіданні вказав, що справа підсудна Харківському районному суду Харківської області і підлягає подальшому розгляду.

Суд заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи приходить до наступного.

Закон України «Про міжнародне приватне право» встановлює порядок урегулювання приватно-правових відносин, які хоча б через один зі своїх елементів пов`язані з одним або кількома правопорядками, іншими, ніж український правопорядок, зокрема, визначає підсудність судам України справ з іноземним елементом (пункт 3 частини першої статті 1, статті 75-77 Закону).

У міжнародному праві категорія «підсудність» застосовується для визначення розподілу як компетенції між судами існуючої в державі системи розгляду цивільних справ, так і компетенції судів щодо вирішення справ з іноземним елементом, тобто міжнародної підсудності.

Вирішуючи питання про підсудність справ з іноземним елементом, суди України відповідно до вимог статті 497 ЦПК України повинні керуватися нормами Закону України «Про міжнародне приватне право» та нормами відповідних міжнародних договорів.

У пункті 2 частини першої статті 1 Закону України «Про міжнародне приватне право» встановлено, що іноземний елемент - ознака, яка характеризує приватноправові відносини, що регулюються цим Законом, та виявляється в одній або кількох з таких форм: хоча б один учасник правовідносин є громадянином України, який проживає за межами України, іноземцем, особою без громадянства або іноземною юридичною особою; об`єкт правовідносин знаходиться на території іноземної держави; юридичний факт, який створює, змінює або припиняє правовідносини, мав чи має місце на території іноземної держави.

Положеннями статей 60, 63 Закону України «Про міжнародне приватне право» встановлено, що припинення шлюбу та правові наслідки його припинення визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.

Правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, тобто правом тієї держави, громадянами якої вони є одночасно, а за його відсутності - правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі.

Враховуючи, що шлюб між сторонами укладений на території Латвії, на момент подачі позову відповідач проживає в Латвії, і суду не надано договору між сторонами про вибір підсудності справи згідно до частини другої статті 28 ЦПК України і частин 2, 3 статті 60 Закону України «Про міжнародне приватне право», спільних неповнолітніх дітей у сторін немає, суд вважає, що позов слід пред`являти у відповідний суд за місцем проживання відповідача на території Договірної сторони Латвійської республіки, тому залишає його без розгляду та повертає позивачу, при цьому також приймає до уваги, що представник позивача у судовому засіданні вказав, що між його довірителем і відповідачем має місце невирішений спір.

На підставі наведеного та керуючись ст. 1 Законом України «Про міжнародне приватне право» ч. 2 ст. 28 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Харківської області протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Повне судове рішення складено 28 грудня 2019 року.

Суддя О.М. Пілюгіна