29.07.2019 року м. Житомир
Богунський районний суд м. Житомира у складі:
головуючого - судді Перекупка І.Г.,
при секретарі Поліщук К.Г.,
розглянувши у приміщенні Богунського районного суду м. Житомира у відкритому заочному судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ майна в натурі та визначення частки в житловому будинку, -
До Богунського районного суду м. Житомира звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна в натурі та визначення частки в житловому будинку. В обгрунтування позовних вимог вказала, що вона є власником 19/100 ідеальної частки домоволодіння АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва № 5-2055 про право власності на житловий будинок, виданого 23.10.1985 р. Богунським районним відділом комунального господарства. Решта ідеальних часток належить відповідачам. Кілька років тому, вона разом із співвласниками в Житомирському бюро технічної інвентаризації добровільно оформила порядок користування приміщенням в належному будинку. Згідно із зазначеним порядком, в її користуванні знаходяться такі приміщення: коридор 2-1 площа 3,8 м2; санвузол 2-2 площею 3,9 м2; кухня 2-3 площею 8,9 м2; кімната 2-4 площею 7,6 м2; кімната 2-5 площею 26,2 м2; огорожа. Оскільки відповідачі не бажають розділити будинок в натурі в добровільному порядку, вона змушена звернутися з позовом до суду.
В судовому засіданні позивачка, протягом часу слухання справи наполягала на задоволені позовних вимог.
Суд, вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню.
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, вона є власником 19/100 ідеальної частки домоволодіння АДРЕСА_1 (а. с. 4-7).
Згідно технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок за адресою: будинок АДРЕСА_1 ОСОБА_1 належить: коридор 2-1 площа 3,8 м2; санвузол 2-2 площею 3,9 м2; кухня 2-3 площею 8,9 м2; кімната 2-4 площею 7,6 м2; кімната 2-5 площею 26,2 м2; огорожа. (а. с. 8-11).
Відповідно до ч. 4 ст. 334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.
Відповідно до ч.1 ст. 316, 317 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
З урахуванням викладеного суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню, а саме:
Визнати право власності, згідно з ідеальними частками в натурі, за співвласниками будинку АДРЕСА_1
ОСОБА_1 : коридор 2-1 площа 3,8 м2; санвузол 2-2 площею 3,9 м2; кухня 2-3 площею 8,9 м2; кімната 2-4 площею 7,6 м2; кімната 2-5 площею 26,2 м2; огорожа.
ОСОБА_2 : прихожа 3-1 площею 15,0 м2; басейн 3-2 площею 24,6 м2; душ 3-3 площею 6,8 м2; вбиральня 3-4 площею 2,4 м2; лазня 3-5 5,6 м2; топка 3-6 площею 2,3 м2; коридор 3-7 площею 13,4 м2; кухня 3-8 площею 15,2 м2; кладовка 3-9 площею 3,6 м2; кімната 3-10 площею 9,5 м2; кімната 3-11 площею 17,7 м2; вітальня 3-12 площею 30,3 м2; кімната 3-13 площею 18,8 м2; кімната 3-14 площею 22,6 м2; кімната 3-15 площею 19,7 м2; кімната 3-16 площею 11,3 м2; сарай літера «Б», уборна літера «У», теплиця літера «П», огорожа.
ОСОБА_4 : веранда 1 площею 7,6 м2 (перебудована); кухня 1-1 площею 7,2 м2; коридор 1-2 площею 5,6 м2; кімната 1-3 площею 11,7 м2; кімната 1-4 площею 9,6 м2; прихожа1-5 площею 11,8 м2; кладовка 1-6 площею 4,2 м2; кімната 1-7 площею 16,6 м2; Сараї літери «Е», «З», «И», «Л», уборна літера «У».
Керуючись ст. ст. 316, 317, 334 ЦК України, 2-5, 10-13, 18, 23, 76, 81, 89, 141, 258, 259, 264, 265, 268, 354, 355 ЦПК України, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ майна в натурі та визначення частки в житловому будинку, задовольнити.
Визнати право власності, згідно з ідеальними частками в натурі, за співвласниками будинку АДРЕСА_1
ОСОБА_1 : коридор 2-1 площа 3,8 м2; санвузол 2-2 площею 3,9 м2; кухня 2-3 площею 8,9 м2; кімната 2-4 площею 7,6 м2; кімната 2-5 площею 26,2 м2; огорожа.
ОСОБА_2 : прихожа 3-1 площею 15,0 м2; басейн 3-2 площею 24,6 м2; душ 3-3 площею 6,8 м2; вбиральня 3-4 площею 2,4 м2; лазня 3-5 5,6 м2; топка 3-6 площею 2,3 м2; коридор 3-7 площею 13,4 м2; кухня 3-8 площею 15,2 м2; кладовка 3-9 площею 3,6 м2; кімната 3-10 площею 9,5 м2; кімната 3-11 площею 17,7 м2; вітальня 3-12 площею 30,3 м2; кімната 3-13 площею 18,8 м2; кімната 3-14 площею 22,6 м2; кімната 3-15 площею 19,7 м2; кімната 3-16 площею 11,3 м2; сарай літера «Б», уборна літера «У», теплиця літера «П», огорожа.
ОСОБА_4 : веранда 1 площею 7,6 м2 (перебудована); кухня 1-1 площею 7,2 м2; коридор 1-2 площею 5,6 м2; кімната 1-3 площею 11,7 м2; кімната 1-4 площею 9,6 м2; прихожа1-5 площею 11,8 м2; кладовка 1-6 площею 4,2 м2; кімната 1-7 площею 16,6 м2; Сараї літери «Е», «З», «И», «Л», уборна літера «У».
Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення(виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Богунського районного

суду м. Житомира І.Г. Перекупка