У Х В А Л А

28 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 766/8595/19

провадження № 22-ц-вп/824/540/2019

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кравець В.А., розглянувши питання про внесення виправлень в ухвалу Київського апеляційного суду від 27 серпня 2019 року про визначення підсудності у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Дніпровський районний в м. Херсоні відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Херсонської області про встановлення факту народження дитини та реєстрації шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

27 серпня 2019 року Київським апеляційним судом постановлено ухвалу, якою визначено підсудність цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Дніпровський районний в м. Херсоні відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Херсонської області про встановлення факту народження дитини та реєстрації шлюбу.

Відповідно до статті 269 ЦПК суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Виходячи з вимог статті 269 ЦПК України, питання про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 05 березня 2019 рокупідлягає вирішенню без повідомлення учасників справи.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

У резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Ініціатива щодо виправлення помилок може виходити від будь-кого з осіб, які беруть участь у справі або суду. Помилки можуть бути виправлені в ухвалі або в постанові суду незалежно від того, чи набрало воно законної сили і чи воно виконане.

Судом установлено, що в тексті ухвали Київського апеляційного суду від 27 серпня 2019 року допущено помилку, а саме, замість правильної дати «27 серпня 2019 року» помилково зазначено «27 травня 2019 року», узв`язку з чим,суд доходить висновку, що вказана описка підлягає виправленню.

На підставі викладеного та керуючись статтею 269 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Виправити описку, допущену в тексті ухвали Київського апеляційного суду від 27 серпня 2019 року, а саме, замість помилково вказаної дати « 27 травня 2019 року», зазначити правильно - «27 серпня 2019 року».

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Суддя В.А. Кравець