Справа №403/428/19
Провадження №2/403/228/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2019 року Устинівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого: Годованець І. А.

при секретарі: Дорошенко В.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду смт. Устинівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Криничненської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнати такою, що прийняла спадщину, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачем ОСОБА_1 подано до суду позов до відповідача Криничненської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнати такою, що прийняла спадщину. Позовні вимоги обгрунтовуються тим, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

У підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, подала письмову заяву про проведення судового засідання у її відсутність, просить задовольнити позовні вимоги про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем ОСОБА_2 на час відкриття спадщини та визнати її такою, що прийняла спадщину.

У підготовче судове засідання представник відповідача Криничненської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області Коваль Микола Миколайович не з`явився, подав письмову заяву про проведення судового засідання відсутність представника, не заперечує проти постановлення у підготовчому засіданні судового рішення про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем ОСОБА_2 на час відкриття спадщини та визнати її такою, що прийняла спадщину .

Ознайомившись з матеріалами справи, судом встановлено наступні обставини.

Частиною 1 ст.198, ч.3 ст.200 ЦПК України передбачено, що підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом. За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (ч.4 ст.206 ЦПК України). У актовому записі про народження дитини Криничненської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області за №14 від 11 липня 1987 року, ОСОБА_1 , народилася: ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: с. Криничне Устинівського району Кіровградської області, в графі «батьки» записано: батько: ОСОБА_4 , мати: ОСОБА_2 .

ОСОБА_5 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб 15 листопада 2003 року, після державної реєстрації шлюбу присвоєно прізвище: чоловікові: ОСОБА_5 ; дружині: ОСОБА_1 (актовий запис про одруження відділу реєстрації актів громадянського стану Устинівського районного управління юстиції Кіровоградської області за №36 від 15 листопада 2003 року).

Частиною 2 ст.1220 ЦК України встановлено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (актовий запис про смерть Кіровоградського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області за №109 від 23 вересня 2016 року).

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст.1216 ЦК України).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (1217 ЦК України).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (1218 ЦК України).

ОСОБА_1 , є першої черги спадкоємцем за законом, так як відповідно до ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до абз.3 п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" за №7 від 30 травня2008 року, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, яке визначається за правилами ст.29, ч. 2 ст.1221 ЦК України. Якщо спадкодавець мав кілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця. Частиною 1 ст.1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.1 ст.1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Таким чином, прийняття спадщини має важливе практичне значення, з ним пов`язана можливість оформлення права власності на спадкове майно шляхом видачі нотаріусом правовстановлюючого документа свідоцтва про право на спадщину та реєстрації, у випадках, визначених законом, прав на неї (наприклад, на нерухоме майно). Пунктом 3.15 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 жовтня 2012 року за №296/5 встановлено, що якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Згідно матеріалів справи встановлено, що позивачем ОСОБА_1 пропущено встановлений ч.1 ст.1270 ЦК України строк для прийняття спадщини з часу відкриття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .

У п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" за №7 від 30 травня 2008 року роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Приватний нотаріус Устинівського районного нотаріального округу Кіровградської області Трутень Олександр Якович, керуючись ст.49 Закону України "Про нотаріат", постановою від 08 серпня 2019 року відмовив у вчиненні нотаріальної дії спадкоємцю за законом ОСОБА_1 , так як для прийняття спадщини в передбачений законодавством строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, неюзаяви про прийняття спадкового майна спадкодавця ОСОБА_2 (матері) до нотаріальної контори не подано.

Частинами 1,4 ст.156 ЖК України передбачено, що члени сім`ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім`ї власника відносяться особи, зазначені в ч. 2 ст. 64 цього Кодексу, а саме подружжя, їх діти і батьки. Членами сім`ї власника може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (ч.1 ст.3 СК України). Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком (ч.2 ст.2 СК України). Місцем проживання фізичної особи, згідно зі статтею 29 ЦК України, є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання у ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому особа проживає, постійно, переважно або тимчасово.

Постанова приватного нотаріуса Устинівського районного нотаріального округу Кіровградської області Трутень Олександра Яковича про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом викладена з посиланням на норми чинного законодавства та не містить інших причин відмови у вчиненні нотаріальної дії, окрім пропуску ОСОБА_1 строку у шість місяців для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 позовні вимоги обґрунтуються необхідністю встановлення факту проживання з ОСОБА_2 на момент відкриття спадщини тим, що вона, як спадкоємець за законом, має право на спадкування після смерті матері ОСОБА_2 .

Частиною 3 ст.1268 ЦК України визначено, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Акт прийняття спадщини характеризується наступними ознаками: односторонній характер даного правочину, оскільки його здійснення залежить виключно від волі спадкоємця; безумовність та беззастережність передбачають, що не можна поставити факт прийняття спадщини у залежність від настання або ненастання якої-небудь умови, рівно як і не допускається часткове прийняття спадщини з відмовою від прийняття тієї її частини, що залишилася; прийняття спадкоємцем спадщини хоча б у частині свідчить про те, що спадкоємець прийняв її у цілому, незалежно від того, у чому полягає частина, що залишилася, і де вона знаходиться.

Щодо спадкоємців, які на час відкриття спадщини постійно проживали спільно із спадкодавцем, встановлюється презумпція прийняття спадщини, яка може бути спростована лише шляхом подання ними заяви про відмову від спадщини до нотаріальної контори. Для тих спадкоємців, які не проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, єдиним виявом бажання прийняти спадщину є заява про це, подана до нотаріального органу (ч.1 ст.1269 ЦК України).

Для того, щоб спадкоємець вважався таким, що прийняв спадщину, самого факту спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини недостатньо. Необхідно, щоб таке проживання було постійним.

Чинним законодавством не розкривається поняття постійного місця проживання фізичної особи, тому визнання цього факту розцінюється законом як встановлення факту, що має юридичне значення.

Отже, прийняття спадщини або відмова у прийнятті спадщини - це дія спадкоємця, яка засвідчує про його згоду або незгоду вступити в спадкові права. Для того, щоб набути право на спадщину, спадкоємці за заповітом або за законом мають прийняти її у порядку та у строки, встановлені законом. Згідно з п. п.4.10 п.4 гл.10 розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 жовтня 2012 року за №296/5, видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, жодним строком не обмежена. Тобто спадкоємець, який прийняв спадщину, може звернутися за видачею свідоцтва протягом будь-якого часу після закінчення строку, встановленого для прийняття спадщини. Особливе значення при цьому має факт постійного проживання спадкоємця на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем, який підтверджує фактичне прийняття спадщини і має бути доведений спадкоємцем.

Зазначені обставини є підставою для звернення з позовом або заявою (в залежності від наявності або відсутності спору щодо спадкового майна) про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Отже, законодавець в даному випадку висунув вимогу про обов`язковість постійного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, що ставить прийняття спадщину у такому випадку в залежність від факту спільного постійного проживання вказаних осіб.

Пунктом.3.22 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 жовтня 2012 року за №296/5 встановлено, що у разі відсутності у паспорті спадкоємця відмітки про реєстрацію його місця проживання доказом постійного проживання із спадкодавцем можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, відповідного органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець на день смерті спадкодавця проживав разом із цим спадкодавцем; реєстраційний запис у паспорті спадкоємця або в будинковій книзі, який свідчить про те, що спадкоємець постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, та інші документи, що підтверджують факт постійного проживання разом зі спадкодавцем.

Відповідно до довідки Грузівської сільської ради Кіровоградського району Кіровградської області за №1328 від 07 грудня 2017 року, ОСОБА_2 , 1946 року народження, з січня 2015 року по день смерті, тобто по ІНФОРМАЦІЯ_2 постійно проживала без реєстрації адреси проживання у сім`ї дочки, ОСОБА_3 , ужитловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Статтею 64 Конституції України передбачено, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Згідно судової практики Європейського суду з прав людини, особа вправі бути юридично необізнаною. При встановлених обставинах, позовні вимоги ОСОБА_1 до Криничненської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнати такою, що прийняла спадщину підлягають задоволенню.

Відповідно до п.1 ч.2, ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. За заявою ОСОБА_3 судові витрати у справі не відшкодовуються.

Керуючись ст.ст.198-206, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Встановити факт постійного проживання з січня 2015 року по ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у сім`ї дочки, ОСОБА_3 у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати ОСОБА_3 , такою, що прийняла спадщину ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

За заявою ОСОБА_3 судові витрати у справі не відшкодовуються.

На рішення може бути подано апеляційну скаргу на протязі тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Суддя Устинівського районного суду

Кіровоградської області І. А. Годованець