Справа № 752/2104/16-ц
Провадження №: 2/752/525/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.12.2019 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.,

за участі секретаря судового засідання Рєзнік В.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас Анни Володимирівни, ОСОБА_3 законного представника малолітнього і неповнолітніх спадкоємців - про визнання нотаріальних дій і фактів бездіяльності приватного нотаріуса та здійснених правопорушень в процесі підготовки, заведення й провадження спадкової справи, порушень прав неповнолітніх дітей-спадкоємців усупереч вимогам норм Конституції та законів України, враховуючи нововиявлені факти, підстави й обставини справи під час перевірки Міністерством юстиції України,

встановив:

10.02.2016 року позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом про визнання нотаріальних дій і фактів бездіяльності приватного нотаріуса та здійснених правопорушень в процесі підготовки, заведення й провадження спадкової справи, порушень прав неповнолітніх дітей-спадкоємців усупереч вимогам норм Конституції та законів України, враховуючи нововиявлені факти, підстави й обставини справи під час перевірки Міністерством юстиції України. Зазначені вимоги позивачами заявлено до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас А.В., законного представника малолітнього та неповнолітніх спадкоємців ОСОБА_3 ..

В обгрунтування заявлених позовних вимог позивачі послалися на те, що вони є спадкоємцями першої черги майна померлого ОСОБА_4 . Крім того, спадкоємцями першої черги спадкового майна ОСОБА_4 є троє його дітей, інтереси яких представляє їх мати - законний представник ОСОБА_3 ОСОБА_3 , не дотримавшись їх попередньої домовленості щодо звернення з заявами про прийняття спадщини до Шостої київської державної нотаріальної контори, 03.08.2015 року самостійно звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального Нікольської-Пукас А.В. із заявами про оформлення спадщини, обманувши їх та дітей. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Нікольська-Пукас А.В., в порушення вимог статей 2, 2-1, 6, 43, 44 Закону України «Про нотаріат» завела спадкову справу, при цьому допустила помилку в прізвищі спадкодавця ОСОБА_4 , зазначивши прізвище останнього не « ОСОБА_4 », а « ОСОБА_4 ». При цьому, ні приватний нотаріус Нікольська-Пукас А.В. ні ОСОБА_3 не повідомили їх про оформлення спадкової справи. У цей же час ОСОБА_3 заволоділа частиною спадкового майна, а нотаріус у свою чергу не вжила жодних дій щодо встановлення спадкової маси, а також її збереження.

За відсутності інформації, що ОСОБА_3 уже заявила про прийняття спадщини дітьми спадкодавця ОСОБА_4 приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Нікольській-Пукас А.В., вони в свою чергу також звернулися 27.08.2015 року із заявами про прийняття спадщини спадкодавця ОСОБА_4 до Шостої державної нотаріальної контори. Державний нотаріус Шостої державної нотаріальної контори Груша О.В. 27.08.2015 року внесла реєстраційний запис до Спадкового реєстру за №57859627, зазначила спадкоємців теж першої черги дітей померлого - ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . Тоді ж 27.08.2015 року на виконання вимог статті 44 Закону України «Про нотаріат» державний нотаріус Шостої державної нотаріальної контори Груша О.В. надіслала повідомлення №3328/02-14 дітям: ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , зазначивши і їх матір ОСОБА_3 . Отримавши повідомлення від Шостої державної нотаріальної контори про заведення спадкової справи ОСОБА_3 повідомила приватного нотаріуса Нікольську-Пукас А.В., остання 16.09.2015 року надіслала їм повідомлення про реєстрацію нею спадкової справи за заявами спадкоємців ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та забрала з Шостої державної нотаріальної контори спадкову справу, що була заведена за їх заявами. Державний нотаріус Груша О.В Шостої державної нотаріальної контори не мала повноважень передавати приватному нотаріусу Нікольській-Пукас А.В.їх спадкову справу.

Такі дії приватного нотаріуса Нікольської-Пукас А.В., а також державного нотаріуса Шостої державної нотаріальної контори Груші О.В. ними були оскаржені до Міністерства юстиції України. За результатами проведених перевірок і було встановлено, що приватний нотаріус Нікольська-Пукас А.В. піля прийняття заяв спадкоємців про прийняття спадшини померлого ОСОБА_4 не вчинила жодних нотаріальних дій, позбавила можливості неповнолітню ОСОБА_8 , дочку спадкодавця, котрій виповнилося 14 років самостійно зробити заяву про прийняття спадщини. Крім того, відповідачки знову таємно від них вчиняли нотаріальні дії-правочини стосовно участі у справі неповнолітньої дочки спадкодавця ОСОБА_8 та виправлення прізвища спадкодавця.

Протягом тривалого періоду часу відповідачка приватний нотаріус Нікольська-Пукас А.В. не виконує обов`язків щодо вчинення нотаріальних дій з приводу охорони та опису спадкового майна, чим у такий спосіб сприяла відповідачці ОСОБА_3 вчиняти дії на заволодіння спадковим майном спадкодавця ОСОБА_4 , у такий спосіб позбавили спадкової долі спадкоємців, що породило конфлікт між ними. У той же час як між ними і дітьми спадкодавця відсутній будь-який конфлікт, а їх дії спрямовані на захист прав та інтересі дітей спадкодавця ОСОБА_4 .

Просили суд: визнати заведення спадкової справи приватним нотаріусом Нікольською-Пукас А.В. нікчемною, як такою, що вчинена з порушенням Конституції і законів України, визнавши законними дії Шостої державної нотаріальної контори і надати їй двохмісячний строк для здійснення нотаріальних дій по спадщині; зазначити в рішенні суду про вчинення ОСОБА_8 порушень законодавства України, а саме ст.ст. 1228, 1269, 1283 ЦК України, 27-1 ЦПК України, 2, 6, 43, 44 Закону України «Про нотаріат», зазначити про факти використання підзаконних відомчих актів нотаріусом таким чином, що замість норм прямої дії закону створюють підстави для корупційних умов вчинення нотаріальних правопорушень у конкретній діяльності нотаріусів; визнати порушеннями нотаріальні дії від 03.08. та 04.09.2015 року щодо неповнолітніх дітей ОСОБА_1 та ОСОБА_8 обмеженням їх прав і вчинених правопорушень ОСОБА_3 , як представника малолітнього і неповнолітніх дітей; зазначити в рішенні суду про недоліки перевірки Міністерства юстиції України спадкової справи нотаріуса; постановити ухвалу про судове тлумачення змісту правочину у даній справі, його змісту, поняття й практичне застосування стосовно тверджень приватного нотаріуса Нікольської-Пукас А.В, що заведення спадкової справи не є правочином, незважаючи на зміст статей 202-236 ЦК України. Також просили згідно ст.211 ЦПК України постановити окремі ухвали в державні органи влади для вжиття заходів усунення причин і умов для корупції в нотаріальній сфері діяльності, що сприяють вчиненню інших незаконних дій, порушуючи захист конституційних прав, свобод і обов`язків людини і громадянина: Верховну Раду України, Кабінет Міністрів України, Міністерство юстиції України Адміністративну комісію Дарницької районної ради м.Києва.

Ухвалою судді від 15.02.2016 року позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було залишено без руху через невідповідність вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК України.

28.03.2016 року позивачами усунуто недоліки позовної заяви тільки в частині надання оригіналу квитанції про сплату судового збору та копій додатків доданих до позовної заяви.

27.04.2016 року постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі.

08.12.2016 року постановлено ухвалу про задоволення самовідводу судді Шумко А.В. від розгляду справи.

На підставі повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.12.2016 року справу передано на розгляд новому судді Ладиченку С.В.

12.12.2016 року постановлено ухвалу про витребування від приватного нотаріуса Нікольської-Пукас А.В. належним чином завірені копій матеріалів: заведеної нею спадкової справи за зверненням ОСОБА_3 та її сина ОСОБА_4 - п`ятнадцятирічного ОСОБА_3 ; заведеної спадкової справи Шостою нотаріальною конторою м.Києва.

23.01.2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нікольською-Пукас А.В. подано до суду копії матеріалів спадкової справи №2/2015 на 53 аркушах.

23.02.2017 року постановлено ухвалу про передачу справи на розгляд до Дарницького районного суду м. Києва.

29.03.2017 року ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 23.02.2017 року скасовано Апеляційним судом м. Києва, справу направлено для проджовження розгляду до суду першої інстанції.

18.04.2017 року постановлено ухвалу про задоволення самовідводу судді Ладиченка С.В. Голосіївського районного суду м. Києва.

12.06.2017 року постановлено ухвалду про задоволення самовідводу судді Чередніченко Н.П. Голосіївського районного суду м. Києва.

12.06.2017 року справу прийнято до провадження суддею Голосіївського районного суду м. Києва Шкіраєм М.І..

01.12.2017 року постановлено ухвалу про витребування доказів - у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас А.В. копій спадкових справ, заведених після смерті ОСОБА_4 03.08.2017 року та 27.08.2017 року.

27.02.2018 року постановлено ухвалу про призначення у справі підготовчого судового засідання.

12.03.2018 року відповідачка ОСОБА_3 надіслалда відзив на позовну заяву.

15.03.2018 року постановлено ухвалу про витребування у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас А.В. копій спадкових справ, заведених після смерті ОСОБА_4 03.08. 2017 року та 27.08.2017 року, та закриття підготовчого провадження.

04.05.2018 року постановлено ухвалу про відмову в залученні до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог - ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та службу у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації.

02.01.2019 року справу прийнято до провадження суддею Плахотнюк К.Г.

08.07.2019 року представник відповідачки приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас А.В. - адвокат Мироненко В.В. надіслав на адресу суду клопотання про розгляд справи за відсутності відповідачки приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас А.В.

Провадження у справі за позовними вимогами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було відкрито судом 27.04.2016 року за правилами ЦПК України в редакції Закону України від 18.03.2004 року № 1618-ІV року, а підготовче провадження за правилами ЦПК України в редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року №2147-VІІІ. Відповідно до пункту 9 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року №2147-VІІІ, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Крім того, правилами статті 196 ЦПК України встановлено, що в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання, а правилами статті 189 цього Кодексу встановлено, що завданням підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу. Підготовче провадження закінчується закриттям підготовчого засідання.

Наразі, предметом судового розгляду є заявлений спір з підстав викладених у позовній заяві, при зверненні позивачів до суду, а також за участі тих учасників судового процесу, що були залучені до закриття підготовчого засідання, оскільки справу передано до провадження головуючого судді після закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заявлені позовні вимоги підтримали.

Зокрема позивач ОСОБА_1 пояснив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх син ОСОБА_4 . Спадкоємцями першої черги майна померлого є діти - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , дочка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , син ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та вони позивачі - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 . Після смерті сина вони погодили з ОСОБА_3 , колишньою дружиною сина та мітір`ю дітей спадкодавця, про оформлення спадщини в Шостій Київській державній нотаріальній конторі. 27.08.2015 року він разом із дружиною звернулися до Шостої Київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини померлого їх сина, повідомили державного нотаріуса про всіх спадкоємців, а також відсутність спору щодо поділу спадкового майна. За їх заявою державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори було заведено спадкову справу 27.08.2015 року та надіслано повідомлення спадкоємцям - дітям спадкодавця ОСОБА_4 та їх матері ОСОБА_1 , яким повідомлено про заведення спадкової справи після смерті їх батька та необхідність з`явитися до нотаріальної контори для оформлення ними заяви про прийняття спадщини. Після цього їм стало відомо, що приватний нотаріус Нікольська-Пукас А.В. та ОСОБА_3 , діючи таємно від них, завели спадкову справу, не повідомивши їх про вчинення таких нотаріальних дій. При цьому, приватним нотаріусом Нікольською-Пукас А.В. було допущено помилку у прізвищі спадкодавця, замість « ОСОБА_4 » було вказано прізвище спадкодавця - « ОСОБА_4 », а тому, коли вони звернулися до Шостої державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, то державним нотаріусом було задоволено їх заяви і заведено спадкову справу, оскільки інформація про те, що відповідачка ОСОБА_3 уже вчинила дії на прийняття спадщини була відсутня в Спадковому реєстрі. Такі дії приватного нотаріуса Нікольської-Пукас А.В. не відповідають вимогам Закону України «Про нотаріат», у такий спосіб були створені умови для заволодіння ОСОБА_3 частиною спадкового майна без їх відома. З моменту заведення спадкової справи і на теперішній час приватний нотаріус не вчинила жодних нотаріальних дій, а тільки протиправно забрала з Шостої державної нотаріальної контори спадкову справу, що була заведена за їх заявами. Наполягав на тому, що дії приватного нотаріуса Нікольської-Пукас А.В. з приводу заведення спадкової справи, що було вчинено за їх відсутності, є протиправними, не відповідають Закону України «Про нотаріат», а те, що остання не вірно вказала прізвище спадкодавця свідчить проте, що спадкова справа фактично не заведена. Стверджував, що заведення спадкової справи за тих обставин, що це було вчинено таємно за їх відсутності, з допущенням помилки у прізвищі спадкодавця та неповідомлення про це інших спадкоємців свідчить про те, що відповідачками вчинено нікчемний правочин, а з огляду на те, що останні не визнають, що заведення спадкової справи є правочином, то просив суд у порядку передбаченому ст. 213 ЦК України розтлумачити, що така нотаріальна дія є правочином. Послався на те, що порушення, які допустила приватний нотаріус Нікольська-Пукас А.В. є підставою для того, щоб вони позивачі не довіряли їй, і тому просили визначити строк для вчинення нотаріальних дій Шостою державною нотаріальною конторою. Також стверджував, що між позивачами та дітьми померлого їх сина відсутній спір щодо спадкового майна. Заявлені вимоги про постановлення окремих ухвал згідно ст. 211 ЦПК України на адресу державних органів просив вирішити на розсуд суду з тих причин, що зазначена норма процесуального закону не є чинною на час вирішення судом таких їх вимог.

Позивачка ОСОБА_2 повністю підтримала пояснення позивача ОСОБА_1 , також вказала, що вона не довіряє приватному нотаріусу Нікольській-Пукас А.В., оскільки саме через такі дії відповідачів вони позбавлені можливості мирним шляхом поділити спадкове майно, що залишилося після смерті їх сина між ними та його дітьми.

Представник відповідачки ОСОБА_3 не визнав позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Стверджував, що не є правочином нотаріальна дія щодо відкриття спадкової справи, а нотаріус не має права на самостійне вчинення нотаріальних дій, оскільки є спір щодо спадкового майна. Також вказав, що ОСОБА_3 не вчиняла протиправних дій щодо інтересів дітей, не позбавлена права вчиняти дії на захист своїх законних прав та інтересів. Повідомив суду, що на сьогодні є предметом судового спору позов ОСОБА_3 до сина ОСОБА_8 щодо частки спадкового майна. Просив відмовити в задоволенні заявлених позивачами вимог через їх необгрунтованість.

Відповідачка приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Нікольська-Пукас А.В., через свого представника - адвоката Мироненка В.В., звертаючись до суду з клопотанням про розгляд справи за її відсутності, повідомила суд, що позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не визнає в повному обсязі та вважає, що вона є незаконною, безпідставною та необгрунтованою, а відповідні нотаріальні дії вчинені нею з дотриманням норм чинного законодавства.

Заслухавши позивачів, представника відповідачки ОСОБА_3 , дослідивши докази наявні у матеріалах справи, суд прийшов до висновку, що заявлені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 позовні вимоги до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас А.В. не підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до правил статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу , в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 (а.с.244 том. №1).

ОСОБА_4 був зареєстрований за адресою - АДРЕСА_1 з 05.06.2001 року і був знятий з реєстрації ІНФОРМАЦІЯ_1 по причині смерті (а.с. 250 том №1).

Відповідно до правил статті 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, правилами статтей 1221,1222 цього Кодексу встановлено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бюути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Правилами статті 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Особа, яка досягла чотирнадцяти років, має право подати заяву про прийняття спадщини без згоди своїх батьків або піклувальника. Заяву про прийняття спадщини від імені малолітньої, недієздатної особи подають її батьки (усиновлювачі), опікун, а правилами статті 1270 цього Кодексу встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Звертаючись до суду з позовом, позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 вказали, що спадкоємцями першої черги майна померлого ОСОБА_4 є: батьки - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , діти - ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 (а.с. 1, 2, 3, том №2).

На підтвердження родинних відносин позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з померлим ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 суду не надано доказів, однак той факт, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є батьками спадкодавця ОСОБА_4 не заперечується відповідачкою ОСОБА_4 у запереченнях на позов, а також її представником у судовому засіданні.

У суду відсутні сумніви щодо достовірності обставин про наявність родинних відносин позивачів зі спадкодавцем та добровільності їх визнання відповідачкою ОСОБА_3 , а відтак зазначена бставина відповідно до правил ч. 1 ст. 82 ЦПК України не підляає доказуванню.

За даними витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №41115617 від 03.08.2015 року, до спадкового реєстру 03.08.2015 року, 21:48 приватним нотаріусом Нікольською-Пукас А.В. внесено запис про реєстрацію спадкової справи №57767463 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нікольскою-Пукас А.В., спадкодавець ОСОБА_4 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.246 том №1).

За даними витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №41326900 від 27.08.2015 року до спадкового реєстру 27.08.2015 року, 10:45 Шостою Київською державною нотаріальною конторою внесено реєстраційний запис про реєстрацію спадкової справи № 57859627 Шостою Київською державною нотаріальною конторою, спадкодавець ОСОБА_4 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.21, том №2).

Статтями 15, 16 ЦК України встановлено, що: кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства; кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права власності; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення права; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Статтею 50 Закону України «Про нотаріат» встановлено право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта особою, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти.

Звертаючись до суду з позовом до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас А.В., позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 стверджували, що остання вчинила порушення ст. 43 Закону України «Про нотаріат», оскільки тільки за заявою відповідачки ОСОБА_3 , за відсутності інших спадкоємців завела спадкову справу у зв`язку зі смертю їх сина ОСОБА_4 , до спадкового реєстру внесла неправильні дані про прізвище спадкодавця, не повідомила інших спадкоємців про вчинення таких дій, не вжила заходів щодо охорони та опису спадкового майна, незаконно витребувала з Шостої київської державної нотаріальної контори спадкову справу щодо майна спадкодавця ОСОБА_4 , яка була заведена за їх заявою державним нотаріусом.

Статтею 43 Закону України «Про нотаріат» встановлено, що не допускається вчинення нотаріальної дії у разі відсутності осіб - її учасників або їх уповноважених представників. При вчиненні нотаріальної дії нотаріуси встановлюють особу учасників цивільних відносин, які звернулися за вчиненням нотаріальної дії. Встановлення особи здійснюється за паспортом громадянина України або за іншими документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо особи громадянина, який звернувся за вчиненням нотаріальної дії, … . Особа віком до 16 років встановлюється за свідоцтвом про народження за умови підтвердження батьками (одним з батьків) того, що ця особа є їх дитиною.

Стаття 34 Закону України «Про нотаріат» містить перелік нотаріальних дій, що вчиняють нотаріуси. Нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії: 1) посвідчують правочини (договори, заповіти, довіреності тощо); 2) вживають заходів щодо охорони спадкового майна; 3) видають свідоцтва про право на спадщину; 4) видають свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя в разі смерті одного з подружжя; 5) видають свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів); 6) видають свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися; 7) провадять опис майна фізичної особи, яка визнана безвісно відсутньою або місце перебування якої невідоме; 8) видають дублікати нотаріальних документів, що зберігаються у справах нотаріуса; 9) накладають заборону щодо відчуження нерухомого майна (майнових прав на нерухоме майно), що підлягає державній реєстрації; 10) засвідчують вірність копій (фотокопій) документів і випосок з них; 11) засвідчують справжність підпису на документах; 12) засвідчують вірність перекладу документів з однієї мови на іншу; 13) посвідчують факт, що фізична чи юридична особа є виконавцем заповіту; 14) посвідчують факт, що фізична особа є живою; 15) посвідчують факт перебування фізичної особи в певному місці; 16) посвідчують факт пред`явлення документів; 17) передають заяви фізичних та юридичних осіб іншим фізичним та юридичним особам; 18) приймають у депозит грощові суми та цінні папери; 19) вчиняють виконавчі написи; 20) вчиняють протести векселів; 21) вчиняють морські протести; 22) приймають на зберігання документи. На нотаріусів може бути покладено вчинення інших нотаріальних дій згідно із закономи.

Перевіркою матеріалів спадкової справи №2/2015, що надана на вимогу суду приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нікольською-Пукас А.В. 03 серпня 2015 року до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас А.В. з заявами про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_3 звернулися: малолітній ОСОБА_9 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 ) від імені якого, як законний представник, діяла мати ОСОБА_3 ; ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) від імені якої, як законний представник, діяла мати ОСОБА_3 ; ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), особу якого встановлено за свідоцтвом про народження НОМЕР_1 , виданого відділом реєстрації актів громадянського стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві 02 грудня 1999 року та підтверджено ОСОБА_3 , що неповнолітній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є її сином.

Отже, відповідно до правил ст. 1269 ЦК України, якою передбачено, що заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто, а від імені малолітньої особи її батьками (усиновлювачами) опікунами, а також відповідно до правил ст. 43 Закону України «Про нотаріат» під час прийняття приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нікольською-Пукас А.В. заяв спадкоємців ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , від імені яких діяла законний представник ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , особу якого підтверджено ОСОБА_3 , які повідомили про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 їх батька ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського нотаріального округу Нікольська-Пукас А.В. не допустила порушень вимог ст. 43 Закону України «Про нотаріат» як про те стверджують позивачі.

З аналізу положень ст. 1269 ЦК України та ст. 43 Закону України «Про нотаріат» не встановлено обов`язку нотаріуса, який приймає заяви одних спадкоємців про прийняття спадщини забезпечити при цьому присутність інших спадкоємців спадкового майна, як того не передбачено й іншими положеннями цього Закону або нормативно-правовими актами щодо правовідносин спадкування.

Судом також встановлено, що приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Нікольська-Пукас О.В., прийняті нею ж 03.08.2015 року заяви спадкоємців ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , від імені яких діяла законний представник ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , особу якого підтверджено ОСОБА_3 , які повідомили про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 їх батька ОСОБА_4 , зареєструвала в Спадковому реєстрі за номером 57767463 - 03.08.2015 року о 21:48 годині.

Будь-які обмеження щодо часу реєстрації спадкової справи в Спадковому реєстрі для реєтраторів таких дій чинним законодавством не передбачено.

Судом також встановлено, що 04 вересня 2015 року спадкоємці майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 - ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , від імені яких діяла законний представник ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , особу якого підтверджено ОСОБА_3 , повідомили приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Нікольській-Пукас А.В., про те, що 02 вересня 2015 року отримали листа від Шостої Київської державної нотаріальної контори про заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_4 . Одночасно вказали, що за даними відомостей, які містяться у витязі про реєстрацію в Спадковому реєстрі №41115617 ними з`ясовано, що під час реєстрації спадкової справи було допущено технічну помилку, а саме в прізвищі ОСОБА_4 відсутня літера Ю. Просили виправити виявлену технічну помилку (а.с.4-6 том №2).

За даними інформаційної довідки зі спадкового реєстру №41416960, виданої 07.09.2015 року - приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нікольською-Пукас А.В. випралено помилку, допущену в прізвищі спадкодавця ОСОБА_4 при реєстрації спадкової справи 03.08.2015 року (а.с.200 том №2).

11 вересня 2015 року спадкоємці майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 - ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , від імені яких діяла законний представник ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , особу якого підтверджено ОСОБА_3 , повідомили приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Нікольській-Пукас А.В. про те, що крім них спдкоємцями майна померлого батька - ОСОБА_4 є його батько ОСОБА_1 та мати ОСОБА_2 , також повідомлено адреси їх мешкання. (а.с.32-34 том №2).

16 вересня 2015 року листами за вихідними №№ 77, 78 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нікольською-Пукас А.В. повідомлено спадкоємців ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що 03 серпня 2015 року нею заведено спадкову справу після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також запропоновано з`явитися до її робочого місця з необхідними документами для оформлення належним чином заяви про прийняття спадщини або відмови від прийняття спадщини з попереднім узгодженням зустрічі за телефоном з зазначенням номеру телефону. Ці повідомлення були отримані ОСОБА_1 , ОСОБА_2 22.09.2015 року ( том №2 а.с.35-36,37).

Відповідно до правил ст. 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців щляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Наразі, за даними матеріалів спадкової справи, що була відкрита 03.08.2015 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нікольською-Пукас А.В., спадкоємці майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 не повідомляли нотаріуса про наявність інших спадкоємців першої черги. Отримавши повідомлення про наявність спадкоємців ОСОБА_1 та ОСОБА_2 приватний нотаріус 16.09.2015 року на виконання правил статті 63 Закону України «Про нотаріат» надіслала на адресу останніх повідомлення про відкриття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Статтями 60, 61 Закону України «Про нотаріат» встановлено, що: нотаріус за місцем відкриття спадщини за повідомленням підприємств, установ, організацій, громадян або на підставі рішення суду про оголошення фізичної особи померлою чи за своєю ініціативою, а в населених пунктах, де немає нотаріуса, - посадова особа органу місцевого самоврядування, яка вчиняє нотаріальні дії, вживають заходів до охорони спадкового майна, коли це потрібно в інтересах спадкоємців, відказоодержувачів, кредиторів або держави. Ці заходи вживаються ними безпосередньо або шляхом доручення нотаріусам чи посадовим особам органів місцевого самоврядування за місцезнаходженням майна. Посадові особи органів місцевого самоврядування повідомляють нотаріуса за місцем відкриття спадщини про вжиті заходи щодо охорони спадкового майна.; для охорони спадкового майна нотаріуси та посадові особи органів місцевого самоврядування провадять опис майна і передають його на зберігання спадкоємцям або іншим особам. Якщо у складі спадщини є майно, що потребує управління, а також у разі подання позову кредиторами спадкодавця до прийняття спадщини спадкоємцями нотаріус призначає хранителя майна.

Матеріали спадкової справи №2/2015, що відкрита 03.08.2015 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нікольською-Пукас А.В., а також матеріали спадкової справи №578/2015, що була відкрита державним нотаріусом Шостої київської державної нотаріальної контори щодо спадкового майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 , станом на час їх відкриття та витребування їх копій судом, не містять повідомлень про те, з чого складається спадщина, відкрита після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , а також про місцезнаходження рухомого та нерухомого майна, поданих заяв та звернень про необхідність вжиття заходів збереження спадкового майна.

Крім того, зі змісту статей 60, 61 Закону України «Про нотаріат» встановлено, що безпосередні дії з приводу збереження спадкового майна та його ж опису з метою збереження мають вчиняти нотаріуси або ж посадові особи органів місцевого самоврядування за місцезнаходженням такого майна.

Правилами ст. 65 Закону України «Про нотаріат», також передбачено, що охорона спадкового майна триває до прийняття спадщини всіма спадкоємцями, а якщо її не прийнято - до закінчення строку, встановленого цивільним законодавством.

Наразі за відсутності будь-якої інформації про необхідність збереження спадкового майна та його опису з метою збереження, у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас А.В., якою 03.08.2015 року було відкрито спадкову справу №2/2015 не було законних підстав для вчинення таких нотаріальних дій.

Відповідно до Закону України «Про нотаріат», а саме статей 1, 2, 3, 5, 27: вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси). Документи оформленні державними і приватними нотаріусами, мають однакову юридичну силу; правовою діяльністю нотаріату є Конституція України (254к/96-ВР), цей закон, інші законодавчі акти України; нотаріус - це уповноважена державою фізична особа, яка здійснює нотаріальну діяльність у державній нотаріальній конторі, державному нотаріальному архіві або незалежну профессійну нотаріальну діяльність, зокрема посвідчує права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняє інші нотаріальні дії, передбачені законом, з метою надання їм юридичної вірогідності; нотаріус зобов`язаний відмовити у вчиненні нотаріальної дії в разі її невідповідності законодавству України або міжнародним договорам; нотаріуси або посадові особи, які вчиняють нотаріальні дії, у своїй діяльності керуються законами України, постановами Верховної Ради України, указами і розпорядженнями Президента України, постановами і розпорядженнями Кабінету Міністрів України, а на території Республіки Крим, крім того, - законодавством Республіки Крим, наказами Мініста юстиції України, нормативними актами обласних, Київських та Севастопольської міських державних адміністрацій; держава гарантує і забезпечує рівні умови доступу громадянам до зайняття нотаріальною діяльністю та рівні можливості нотаріусам в організації та здійсненні ними нотаріальної діяльності; приватний нотаріус не несе відповідальності у разі, якщо особа, яка звернулася до нотаріуса за вчиненням нотаріальної дії не заявила про відсутність чи наявність осіб, прав чи інтересів яких може стосувітися нотаріальна дія, за вчиненням якої звернулася особа; нотаріуси вчиняють серед інших нотаріальних дій такі нотаріальні дії, як - посвідчення правочинів (договорів, заповітів, довіреностей, тощо), вживають заходів щодо охорони спадкового майна, видають свідоцтва про право на спадщину; порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами та посадовими особами органів місцевого самоврядування встановлюється цим Законом та іншими актами законодавства України; нотаріальні дії можуть вчинятися будь-яким нотаріусом чи посадовою особою органів місцевого самоврядування, за винятком випадків, передбачених статтями 9, 55, 60, 65, 66, 70-73, 85, 93 і 103 цього Закону, та інших випадків, передбачених законодавством України; за обгрунтованою письмовою заявою заінтересованої особи, яка звернулася до суду та на підставі отриманого від суду повідомлення про надходження позовної заяви заінтересованої особи, яка звернулася до суду та на підставі отриманого від суду повідомлення про надходження позовної заяви заінтересованої особи, яка оспорює право або факт, про посвідчення якого просить інша заінтересована особа, вчинення нотаріальної дії зупиняється до вирішення справи судом; нотаріуси або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, має право витребовувати від фізичних та юридичних осіб відомості та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії; нотаріус або посадова особа , яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо вчинення такої дії суперечить законодавству України, не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії; нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду.

Відповідно до підпункту 2.1 пункту 2 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 року за №282/20595, спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.

Крім того підпунктом 2.7 пункту 2 глави 10 розділу ІІ зазначеного Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України передбачено, що при встановленні факту одночасного відкриття декількох спадкових справ (наприклад за місцем проживання спадкодавця і за місцезнаходженням спадкового майна), спадкові справи, відкриті з порушенням вимог статті 1221 ЦК України, повинні бути передані за належністю нотаріусу, до компетенції якого входить ведення цієї спадкової справи. При одночасному відкритті спадкових справ різними нотаріусами за місцем відкриття спадщини спадкова справа передається до того нотаріуса, у якого згідно з паперовими носіями відкрито спадкову справу раніше. У разі припинення, зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, тимчасового блокування або анулювання доступу нотаріуса до Державного реєстру прав за заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкова справа може бути передана до іншого(ї) приватного нотаріуса (державної нотаріальної контори) в межах одного нотаріального округу після закінчення встановленого законодавством строку для прийняття спадщини. Приватний нотаріус (державна нотаріальна контора), якому (якій) передається спадкова справа, зобов`язаний(а) прийняти її у провадження. У випадку, коли приватний нотаріус не може особисто здійснити передачу спадкової справи до передачі всіх документів нотаріального діловодства та архіву приватного нотаріуса до відповідного державного нотаріального архіву, передача спадкової справи здійснюється за наказом відповідного головного територіального управління юстиції комісією, створеною для приймання-передавання документів діловодства. У випадку ліквідації державної нотаріальної контори до передачі всіх документів нотаріального діловодства та архіву державної нотаріальної контори до відповідного державного нотаріального архіву передача спадкової справи здійснюється комісією з ліквідації державної нотаріальної контори. Нотаріус, який веде незакінчену спадкову справу або зберігає закінчену спадкову справу, у випадках, передбачених цим пунктом, зобов`язаний передати зазначену спадкову справу. Заява про передачу спадкової справи подається спадкоємцями нотаріусу, який веде незакінчену спадкову справу або зберігає закінчену спадкову справу (у разі ліквідації державної нотаріальної контори - комісії з ліквідації; у разі якщо приватний нотаріус не може особисто здійснити передачу спадкової справи, - відповідному головному територіальному управлінню юстиції). Справжність підпису на заяві спадкоємців про передачу спадкової справи, яка надсилається поштою нотаріусу, який веде незакінчену спадкову справу або зберігає закінчену спадкову справу (у разі ліквідації державної нотаріальної контори - комісії з ліквідації; у разі якщо приватний нотаріус не може особисто здійснити передачу спадкової справи, - відповідному головному територіальному управлінню юстиції), або подається від імені спадкоємців їх представниками, має бути засвідчена нотаріально. У нотаріальних округах, де не зареєстрована діяльність приватних нотаріусів та не функціонують державні нотаріальні контори, спадкова справа передається для ведення державній нотаріальній конторі або приватному нотаріусу іншого нотаріального округу на підставі наказу відповідного головного територіального управління юстиції.

Наразі, судом встановлено, що 03.08.2015 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Нікольська-Пукас А.В. першою відкрила спадкову справу після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкодавця ОСОБА_4 за заявами спадкоємців ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , від імені яких діяла законний представник ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , допущену при цьому технічну помилку щодо прізвища спадкодавця з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_4 » виправила. Відповідно державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Грушею О.В. на виконання підпунктом 2.7 пункту 2 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 року за №282/20595 заведену нею 27.08.2015 року спадкову справу №578/2015 за заявами спадкоємців ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо спадкового майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкодавця ОСОБА_4 07 вересня 2015 року передано для виконання за належністю приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Нікольській-Пукас А.В. (а.с.27 том №2).

Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, що затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 року за №282/20595, а також Законом України «Про нотаріат», ЦК України щодо правовідносин з приводу спадкування спадкового майна не передбачено передачі спадкової справи іншому нотаріусу, при одночасному відкритті спадкових справ різними нотаріусами за місцем відкриття спадщини, крім як у разі припинення, зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, тимчасового блокування або анулювання доступу нотаріуса до Державного реєстру прав і тільки за заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину.

За результатами судового розгляду позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 судом не встановлено обставин щодо припинення або ж зупинення нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас А.В.

Отже, заявлені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 позовні вимоги до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нівкольської-Пукас А.В. не знайшли свого підтвердження, а відтак задоволенню не підлягають, в тому числі і вимоги щодо .

Не підлягають задоволенню і позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо порушення відповідачкою ОСОБА_3 прав та законних інтересів спадкоємців ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_3 , які є дітьми спадкодавця ОСОБА_4 , оскільки 03.08.2015 року спадкова справа приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нікольською-Пукас А.В. була відкрита саме в інтересах дітей спадкодавця ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановлені судом обставини, що 03.08.2015 року в заявах спадкоємців ОСОБА_9 , ОСОБА_8 від імені яких, як законний представник, діяла ОСОБА_3 та ОСОБА_3 , особу якого було підтверджено матір`ю ОСОБА_3 , прізвище спадкодавця була вказано без літери «ю», а також не повідомлено про наявність інших спадкоємців, не є підставою для висновку суду про вчинення порушень чинного законодавства щодо правовідносин спадкування приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нікольською-Пукас А.В., а також недобросовісності дій відповідачки ОСОБА_3 .

На думку суду, встановлені за результатами судового розгляду справи за позовними вимогами ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас А.В., ОСОБА_3 як представника малолітнього та неповнолітніх спадкоємців, про визнання нотаріальних дій і фактів бездіяльності приватного нотаріуса та здійснених правопорушень в процесі підготовки, заведення й провадження спадкової справи, порушень прав неповнолітніх дітей-спадкоємців усупереч вимогам норм Конституції та законів України, враховуючи нововиявлені факти, підстави й обставини справи під час перевірки Міністерством юстиції України обставини не є підставою для задоволення заявлених позовних вимог.

Що ж стосується позовних вимог щодо зазначення в рішенні суду про недоліки перевірки Міністерства юстиції України спадкової справи нотаріуса, то залучені позивачами відповідачі не можуть відповідати за результати перевірки, що була проведена за їх заявами Міністерством юстиції України.

Не підлягають задоволенню і позовні вимоги про судове тлумачення змісту правочину, а саме заведення спадкової справи приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нікольською-Пукас А.В. за заявами спадкоємців ОСОБА_9 , ОСОБА_8 від імені яких, як законний представник, діяла ОСОБА_3 та ОСОБА_3 , особу якого було підтверджено матір`ю ОСОБА_3 , з огляду на наступне.

Відповідно до правил статті 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Тлумачення змісту правочину регаментовано правилами статті 213 ЦК України, якими встановлено, що зміст правочину може бути витлумачений стороною (сторонами). На вимогу однієї або обох сторін суд може постановити рішення про тлумачення змісту правочину. При тлумаченні змісту правочину беруться до уваги однакове для всього змісту правочину значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів. Якщо буквальне значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів не дає змоги з`ясувати зміст окремих частин правочину, їхній зміст встановлюється порівнянням відповідної частини правочину зі змістом інших його частин, усім його змістом, намірами сторін. Якщо за правилами, встановленими частиною третьою цієї статті, немає можливості визначити справжню волю особи, яка вчинила правочин, до уваги беруться мета правочину, зміст попередніх переговорі, усталена практика відносин між сторонами, звичаї ділового обороту, подальша поведінка сторін, текст типового договору та інші обставини, що мають істотне значення.

Наразі, дії спадкоємців щодо повідомлення про прийняття спадщини, а саме їх з цього приводу заяви, а також реєстрація цих заяв приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нікольською-Пукас А.В. з метою відкриття спадщини є зрозумілими, є зрозумілою їх мета та наслідки, відтак тлумаченню не підлягають.

Крім того, встановлені судом обставини, що свідчать про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у повному обсязі, також свідчать про відсутність у суду підстав для реагування, на вимогу позивачів, до органів державної влади з метою вжиття заходів усунення причин і умов для корупції в нотаріальній сфері діяльності, що сприяють вчиненню інших незаконних дій, порушуючи захист конституційних прав, свобод і обов`язків людини і громадянина шляхом постановлення окремої ухвали у порядку, передбаченому правилами статті262 ЦПК України.

Відповідно до правил ст. 141 ЦПК України, судові витрати по сплаті судового збору, що були понесені позивачами при зверненні до суду з позовом не підлягають відшкодуванню відповідачами, з огляду на висновки суду про відсутність підстав для задоволення заявлених ОСОБА_1 , ОСОБА_2 позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про нотаріат, ст.ст. 3, 15, 16, 1220, 1221, 1222, 1269, 1270 ЦК України, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 81, 141, 258, 263, 265, 273, 354 ЦПК України, суд -

вирішив:

позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас Анни Володимирівни, ОСОБА_3 законного представника малолітнього і неповнолітніх спадкоємців про визнання нотаріальних дій і фактів бездіяльності приватного нотаріуса та здійснених правопорушень в процесі підготовки, заведення й провадження спадкової справи, порушень прав неповнолітніх дітей-спадкоємців усупереч вимогам норм Конституції та законів України, враховуючи нововиявлені факти, підстави й обставини справи під час перевірки Міністерством юстиції України - залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, яким ухвалено оскаржуване судове рішення.

Суддя К.Г. Плахотнюк