Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/6784/19
27 грудня 2019 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:
Головуючого-судді: Казидуб О.Г.
при секретарі: Зайцевій О.І.
розглянув у відкритому судовому засіданні м. Черкаси в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивач ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернулася до Придніпровського районного суду з позовом до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу.Свої позовні вимоги мотивує тим, що 08 квітня 2015 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем ОСОБА_2 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві. Від шлюбу мають неповнолітню дочку ОСОБА_3 , 2015 р.н. Протягом всього періоду перебування в шлюбі у них майже щодня були сварки, свідками яких були сусіди.
Позивач зазначає, що вона по-різному намагалася уникати агресивної поведінки чоловіка, щоб це не відображалося на дитині. До поліції зверталася рідко, тому що боялася залишитися без зв`язку, він багато разів розбивав їй техніку та погрожував. Одного разу навіть так вдарив, що вибив міжпозвоночний диск. В той момент дитина була у неї на руках. Побої зняти не вдалося, тому що міліція приїхала і сказала, що треба писати тільки заяву про те, що відбулося. В той момент їй здавалося, що крім нього їй з дитиною допомогти ніхто не зможе, поряд нікого не було. А у неї було защемлення нерву і вона не могла навіть вставати з ліжка. Ще тому не написала заяву, бо не хотіла, щоб у батька її дитини була судимість Але після цього вона робила МРТ за власні гроші і дізналася, що в неї знижений міжпозвоночний диск і є грижа. А сам чоловік після цього почав її переконувати, що він тут ні в чому зовсім не винний. Вона весь цей час сподівалася, що він зрозуміє щось і змінить своє відношення до них. І він це постійно обіцяв зробити, іноді просив вибачення за те, що накоїв напередодні, а потім зненацька почав робити те саме. За весь час перебування в шлюбі були постійні залякування та погрози і вона не знала чого ще можна від такої людини очікувати, було багато маніпуляцій. Гроші якщо він заробляв, то майже всі пропивав, вона тривалий час жила тільки на 860 грн., коли отримувала на дитину допомогу. Загалом вона не проти того, щоб у дитини був рідний батько, але вона переживає за психіку дитини. Майнового спору між ними немає. Просить суд шлюб між нею та відповідачем розірвати; та покласти всі витрати на відповідача.
11 вересня 2019 року ухвалою суду було відкрито загальне позовне провадження, призначено справу в підготовче судове засідання.
05 листопада 2019 року ухвалою суду було закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до судового розгляду.
Позивач ОСОБА_1 надала суду заяву про слухання справи без її участі. Вказала, що позов підтримує в повному обсязі та просить його задоволити. Також вказала, що просить суд залишити їй прізвище ОСОБА_4 .
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі, хоча про день, час та місце розгляду справи був повідомлений в установленому законом порядку.
А тому, суд на підставі ст. ст. 280 - 282ЦПК України ухвалив про заочний розгляд справи на підставі наявних в справі доказів.
Суд, вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позову, виходячи із наступного.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що 08 квітня 2015 року, згідно даних свідоцтва про шлюб (Серія НОМЕР_1 ), сторони зареєстрували шлюб у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві, про що складено відповідний актовий запис № 230.
Відповідно до свідоцтва про народження Серії НОМЕР_2 сторони мають неповнолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Батьком дитини записаний відповідач.
Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до положень ст.ст. 12, 81ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 81 цього Кодексу. Докази надаються сторонами та іншими особами, що беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ч.ч. 2, 3 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
За приписами ч. 3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.
Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного суду України №11 від 21 грудня 2007 року, «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
З`ясувавши обставини справи, суд вважає, що шлюб між сторонами носить формальний характер, сімейних відносин сторони не підтримують, вони не пов`язані спільним побутом та бюджетом, взаємні почуття між ними втрачені і примирення між сторонами неможливе. Крім того, на думку суду, подальше перебування їх у шлюбі буде шкодити їхнім інтересам, а тому підстав щодо надання терміну для примирення, не вбачається.
Частиною третьою статті 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ч. 1 ст. 110 СК України). Частиною 2 ст. 112 СК України встановлено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Як вбачається із Свідоцтва про зміну імені Серії НОМЕР_3 , яке видане Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , змінила прізвище. Зазначено, що прізвище, власне ім`я, по-батькові після державної реєстрації зміни імені ОСОБА_5 , про що складено відповідний актовий запис № 113.
Враховуючи вищевикладене, надані суду письмові докази та їх належна правова оцінка, вказують на наявність підстав для повного задоволення даного позову.
Як вбачається із матеріалів справи, позивачем ОСОБА_1 прри подачі позовної заяви було сплачено судовий збір в розмірі 768грн.40коп.
А тому, на підставі ст.. 141 ЦПК України, з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 стягненню судовий збір в розмірі 768 грн. 40 коп.
Керуючись ч 3 ст.105, ст. 110, ст. 112 СК України, ст.ст. 3,12, 13,81, 141, 265, 280-282 ЦПК України суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві, про що складено відповідний актовий запис № 230.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище дошлюбне ОСОБА_4 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 768 грн. 40 коп.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Заява про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Повне рішення складено 27 грудня 2019 року
Головуючий: О. Г. Казидуб