Справа № 305/406/19
Провадження по справі 2/305/330/19
РІШЕННЯ
18.12.2019. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді Марусяк М.О.
секретаря судового засідання Біроваш О.О.
за участю позивача ОСОБА_1
адвоката Дубчак Н.С.
представника третьої особи без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Рахівської державної нотаріальної контори, третя особа без самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-
ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Рахівської державної нотаріальної конторипро визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Позов мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , в м. Рахів, Закарпатської області помер її батько, ОСОБА_3 . За свого життя, батько заповіту не залишив. За відсутності заповіту має місце спадкування за законом. Вона належить до спадкоємців першої черги за законом. Крім неї, спадкоємцями першої черги за законом, є також інші сини та дочки померлого від двох шлюбів: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та жінка від другого шлюбу ОСОБА_1 . В травні 2018 року, вона звернулася до Рахівської ДНК з метою отримання спадщини, але отримала відмову по причині пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини. Для отримання спадщини, вона не змогла у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки на момент смерті батька та протягом двох років хворіла та знаходилась на лікуванні. Після смерті батька у неї загострились хронічні хвороби. З 01 грудня 2016 року по 20 березня 2017 року, знаходилася на лікуванні в умовах стаціонару в Олександрівській клінічній лікарні м. Києва, у відділенні нефрології та діалізу, з діагнозом двосторонній гідронефроз, хронічний пієлонефрит, 2017 року, що підтверджується довідкою №405/62 від 20 березня 2017 року. З 21 березня 2017 року по 12 червня 2017 року, вона знаходилась на амбулаторному лікуванні в тому ж медичному закладі, з діагнозом хронічна ниркова недостатність І ст, нефротичний синдром 1ХС: стабільна стенокардія, напружено коронарний атеросклероз, що підтверджується довідкою №765/27 від 12 червня 2017 року. Після лікування та по цей час, майже весь час проживає у дочки в м. Києві, яка надає їй необхідний догляд та піклування. Протягом поточного року, майже щотижня викликала лікаря для огляду за місцем тимчасового проживання. Увесь цей час, вона не могла сама себе обслуговувати, з огляду на що їй допомагала старша дочка та її родина. Вказані розлади здоров`я стали об`єктивними, непереборними, істотними труднощами щодо здійснення дій з особистого прийняття спадщини в межах передбаченого законом строку. 21 травня 2018 року, під час тимчасового, короткострокового покращення здоров`я за допомогою третіх осіб, вона прибула до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, за законом, після смерті батька. Однак, з огляду на пропущений шестимісячний строк нотаріус відмовила у здійснені нотаріальної дії та порадила звернутися до суду за продовженням строку на прийняття спадщини. Крім цього, вона являється особою пенсійного віку. Вважає, що передбачений законом строк на прийняття спадщини пропустила з поважних причин, оскільки вони були пов`язані з об`єктивними причинами і не залежали від її волі та труднощами для прибуття до нотаріуса. З огляду на вищевикладене просила визначити їй, додатковий строк в 2 (два) місяці для подання до Рахівської ДНК заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_3 .
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, ОСОБА_8 від 06.03.2019 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.
На підставі розпорядження Рахівського районного суду Закарпатської області №63 від 24 травня 2019 року призначено повторний авторозподіл справи за №305/406/19.
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області Марусяк М.О. від 27.05.2019, цивільну справу прийнято до свого провадження.
Ухвалою суду від 22.07.2019, залучено до участі в розгляді справи, в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканку АДРЕСА_1 .
Ухвалою суду від 18.11.2019, закрито підготовче повадження. Справу призначено до судового розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Дубчак Н.С. в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, з підстав наведених у позовній заяві. Позивачка зазначила, що вона була присутня на похороні у свого батька ОСОБА_3 та знаходилася в м. Рахів на протязі двох днів. Однак, з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса за місцем відкриття спадщини не зверталася, оскільки вважала, що домовиться про поділ спадщини, яка залишилася після смерті батька із іншими спадкоємцями, в добровільному порядку. Крім того, вона тривалий час хворіла. Представник позивача, ОСОБА_9 зазначила, що її довірителька не мала змоги звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки з 1 грудня 2016 року по березень 2017 року знаходилася на лікуванні. Її діагноз не дозволяв навіть рухатися. Вважає, що це поважна причина пропуску звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Просила позов задовольнити.
Представник відповідача Рахівської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, однак завідуюча Рахівської ДНК, ОСОБА_10 . подала заяву, в якій просила розглянути справу без її участі. Позовні вимоги визнає.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги заперечила. Зазначила, що позивачка сама визнала, що була присутня на похоронному обряді її батька і була в Рахові два дні. Вважає, що їй нічого не перешкоджало протягом цього часу подати заяву до нотаріуса про прийняття спадщини. Та обставина, що позивачка зверталася до некваліфікованої особи, не є причиною для поновлення строку. Причини, які наводить позивачка для поновлення пропущеного строку для прийняття спадщини є надуманими. Також, просила суд, взяти до уваги, той факт, що її довірителька прийняла спадщину після смерті свого чоловіка ОСОБА_3 та оформила право власності, в порядку спадкування за законом на все майно, що належало ОСОБА_3 , до дня його смерті. У зв`язку з наведеним, вважає, що позивачка невірно обрала спосіб захисту порушеного права. Крім того, просила суд звернути увагу на те, що ОСОБА_11 не може бути відповідачем по даній справі.
Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд, прийшов до наступного висновку.
Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 82 роки помер громадянин ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що 25 листопада 2016 року, був зроблений відповідний актовий запис за №163, що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Рахівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області.
Згідно ст.ст.1217, 1258 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі, зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки.
Судом встановлено, що позивач по справі ОСОБА_1 , являється спадкоємцем першої черги спадкування за законом після смерті громадянина, ОСОБА_3 , оскільки є його дочкою, що стверджуються свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 28 серпня 1970 року.
Іншими спадкоємцями першої черги є діти померлого ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та дружина від другого шлюбу, ОСОБА_1 .
У відповідності до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяви про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
З досліджених матеріалів справи вбачається, що шестимісячний строк подачі заяви про прийняття спадщини за померлим ОСОБА_3 сплив 21 ІНФОРМАЦІЯ_4 . Позивачка, ОСОБА_1 , взагалі не зверталася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, чим пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" за №7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
При розгляді цивільної справи суд керується положеннями статей 77-79 ЦПК України, згідно яких належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, а сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування, не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом, а обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
У відповідності до положень статті 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Керуючись положеннями статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду зазделегіть встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
У відповідності до положень частини 1 статті 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
В силу приписів статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Пред`являючи позов до суду, позивачка ОСОБА_1 посилається на те, що вона не мала можливості подати до нотаріальної контори заяву протягом строку встановленого ч.1 ст.1270 ЦК України, оскільки перебувала на тривалому лікуванні.
З довідки №405/62, виданої 20 березня 2017 року Олександрівською клінічною лікарнею м. Києва, вбачається, що ОСОБА_1 з 01 грудня 2016 року по 20 березня 2017 року, знаходилася на лікуванні в умовах стаціонару в Олександрівській клінічній лікарні м. Києва у відділенні нефрології та діалізу, з діагнозом двосторонній гідронефроз, хронічний пієлонефрит.
З довідки №765/27 від 12 червня 2017 року, слідує, що ОСОБА_1 , з 21 березня 2017 року по 12 червня 2017 року, знаходилась на амбулаторному лікуванні в тому ж медичному закладі, з діагнозом хронічна ниркова недостатність І ст, нефротичний синдром 1ХС: стабільна стенокардія, напружено коронарний атеросклероз.
Суд, вважає, що вказані причини не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивачки на вчинення дій по прийняттю спадщини.
З показів самої позивачки, судом встановлено, що вона була присутня протягом двох днів у місті Рахів, на похороні свого батька і, відповідно, мала можливість, протьогом цього часу, звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.
З наданих позивачкою доказів слідує, що вона знаходилась на стаціонарному лікуванні в період з01 грудня 2016 року по 20 березня 2017 року. Протягом іншого часу, вона також мала можливість звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Крім того, нічого не перешкоджало позивачці надіслати нотаріусу заяву про прийняття спадщини поштою.
Будь-яких інших доказів, які б підтверджували обставину, що позивачка ОСОБА_1 не звернулася в шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, позивачкою та її представником не надано.
Крім того, судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 звертаючись з позовом до суду, відповідачем зазначає Рахівську державну нотаріальну контору.
Вищий Спеціалізований Суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму листі від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" роз`яснив, що належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
З свідоцтв про право на спадщину за законом виданих 28.03.2018, 10.06.2018, 19.03.2018 та 19.03.2018 державним нотаріусом Рахівської ДНК, ОСОБА_12 по спадковій справі №158/2018, судом встановлено, що спадщину після смерті ОСОБА_3 , прийняла його дружина, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 - третя особа без самостійних вимог по справі.
Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог (пункти 2 і 3 частини другої статті 175 ЦПК України).
Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи (частина друга статті 48 ЦПК України).
Позов може бути пред`явлений до кількох відповідачів. Участь у справі кількох відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є їхні спільні права чи обов`язки; 2) права і обов`язки кількох відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права й обов`язки (стаття 50 ЦПК України).
Суд за клопотанням позивача, до закінчення підготовчого провадження, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача (частина 1,2 статті 51 ЦПК України).
Таким чином, пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України лише за клопотанням позивача на стадії підготовчого провадження. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача.
Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження (17 квітня 2018 року Велика Палата Верховного Суду у справі № 523/9076/16-ц, провадження № 14-61цс18, ЄДРСРУ № 73469613)
Водночас, суд констатує, що позивачці було відомо, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є спадкоємцем першої черги за законом та прийняла спадщину після смерті свого чоловіка, ОСОБА_3 , однак не визначила її відповідачем у справі ні при поданні позову, ні шляхом подання відповідного клопотання на підготовчому судовому засіданні. Рахівська державна нотаріальна контора не є належним відповідачем за цими вимогами, що є окремою підставою для відмови у позові.
У відповідності до положень ст.263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які були посилання, як на підставу вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, про відмову у задоволенні позовних вимог, у зв`язку з недоведеністю та пред`явленню до неналежного відповідача.
У зв`язку з відмовою у задоволенні позову, судові витрати у відповідності до ст.141 ЦПК України, слід залишити за позивачем.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 178, 263-265, 273, 279, 354, 355, п.15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
У задоволені позову ОСОБА_1 до Рахівської державної нотаріальної контори, третя особа без самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.
Витрати по сплаті судового збору, залишити за позивачем.
Відомості щодо учасників справи:
Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ІПН: НОМЕР_3 , мешканка АДРЕСА_2 .
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканка АДРЕСА_1 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду або через Рахівський районний суд Закарпатської області.

Повне судове рішення складено 27 грудня 2019 року.

Головуюча: Марусяк М.О.