У х в а л а

20 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 520/7321/18

провадження № 61-15308 ск 19

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,

розглянув касаційну скаргу Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» на рішення Київського районного суду м. Одеси від 06 листопада 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 03 липня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа - державний реєстратор комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Мельник Тетяна Іванівна, про витребування майна із чужого незаконного володіння,

В с т а н о в и в:

09 серпня 2019 року представник Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» (далі - АТ«Укрсоцбанк») - Артеменко П. М., надіслав засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Київського районного суду м. Одеси від 06 листопада 2019 року та постанову Одеського апеляційного суду від 03 липня 2019 року. Повний текст постанови суду апеляційної інстанції складений 11 липня 2019 року.

У касаційній скарзі представник АТ «Укрсоцбанк» - Артеменко П. М., просить суд касаційної інстанції скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанції, і ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі.

Із змісту позовних вимог убачається, що позивач просить витребувати із незаконного володіння відповідача квартиру, тобто вимагає повернути у її власність відповідний матеріальний об`єкт, що має певну вартість, яка відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України є ціною позову. Отже, позивачем у даній справі заявлено позовну вимогу матеріального характеру, ціна якої визначається вартістю спірного майна (квартири).

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт перший пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2018 року становив 1 762,00 грн.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

До касаційної скарги заявником додано платіжне доручення від 02 серпня 2019 року № 3379 про сплату судового збору в сумі 9 514,80 грн.

Однак, із матеріалів касаційного провадження не вбачається вартість спірного майна (квартири) на час звернення до суду, а тому суд не має можливості перевірити розмір судового збору, який підлягає сплаті за вимогу майнового характеру, відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, за подання касаційної скарги на рішення Київського районного суду м. Одеси від 06 листопада 2019 року та постанову Одеського апеляційного суду від 03 липня 2019 року, у разі сплати судового збору у розмірі меншому, ніж передбачено Законом України «Про судовий збір», з урахуванням сплачених 9 514,80 грн, необхідно доплатити судовий збір, суму якого необхідно самостійно розрахувати, виходячи із вартості спірного майна (квартири) та на підтвердження надати до суду докази його вартості.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал документа, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За змістом частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Касаційну скаргу АТ «Укрсоцбанк» необхідно залишити без руху з наданням йомуможливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Залишити без руху касаційну скаргу Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» на рішення Київського районного суду м. Одеси від 06 листопада 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 03 липня 2019 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 20 вересня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко