У Х В А Л А

19 серпня 2019 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/12589/2019

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги державного реєстратора Київської обласної філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Міхачова В`ячеслава Анатолійовича

на ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області

в складі судді Кошель Б.І.

від 05 листопада 2018 року вимогам ст. 356, 357 ЦПК України,

у справі №357/11225/18 Білоцерківського міськрайонного суду Київської області

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Матюші»

до ОСОБА_1 , державного реєстратора Київської обласної філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Міхачова В`ячеслава Анатолійовича, Товариства з додатковою відповідальністю «Шамраївський цукровий завод»

про визнання договору недійсним та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05 листопада 2018 року відкрито провадження у справі.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, відповідач - державний реєстратор Київської обласної філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Міхачов В.А. звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій одночасно просив відстрочити сплату судового збору, посилаючись на тяжкий матеріальний стан.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, вважаю, що клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За приписами пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» зі змінами (далі - Закон), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за клопотанням такої сторони відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої та багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що відстрочення сплати судового збору здійснюється лише у випадку подання позовної заяви фізичною особою, тоді як апеляційну скаргу подано відповідачем - державним реєстратором Київської обласної філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Міхачовим В.А., тобто працівником державної установи.

Посилання скаржника на те, що він працює в комунальній службі та не має безпосереднього доступу до особового рахунку комунальної служби, не є підставою для відстрочення сплати судового збору в силу ст. 136 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору та наявності правових підстав для залишення апеляційної скарги без руху, у зв`язку з тим, що в порушення вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України скаржником не додано документів, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» зі змінами (далі - Закон) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання юридичною особою апеляційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921,00 грн).

З огляду на викладене, державному реєстратору Київської обласної філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Міхачову В.А. необхідно сплатити судовий збір у сумі 1 921,00 грн за наступними реквізитами: отримувач коштів - УК у Солом. р-ні/Солом`ян. р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: 0024; код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Крім того, звертаємо Вашу увагу, що відповідно до п. 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Оригіналдокументу про сплату (доплату) судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга також не відповідає вимогам п. 4 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, оскільки скаржником не зазначено дату ухвали, яка оскаржується.

Крім того, як вбачається зі змісту апеляційної скарги скаржник, обґрунтовуючи свої доводи, зазначає, що позивачем подано позов до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області за місцем проживання відповідача ОСОБА_3 . Судом відкрито провадження у справі з порушенням правил територіальної підсудності, оскільки не взято до уваги, що справа повинна розглядатися у Києво-Святошинському районному суді Київської області за місцезнаходженням відповідача 4 - державного реєстратора Комунального підприємства Великодимерської селищної ради «Комунальна служба речових прав» в особі Мироненко Юлії Юріївни. Проте, як вбачається з позовної заяви та ухвали про відкриття провадження відповідачами у справі є: ОСОБА_1 , державний реєстратор Київської обласної філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Міхачов В.А. та Товариство з додатковою відповідальністю «Шамраївський цукровий завод». Позивачем не заявлялися позовні вимоги до ОСОБА_3 та державного реєстратора Комунального підприємства Великодимерської селищної ради «Комунальна служба речових прав» в особі Мироненко Ю .Ю.

Таким чином, скаржнику необхідно усунути вищевказані недоліки та надати апеляційну скаргу в новій редакції. Також, у відповідності до вимог п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України скаржнику необхідно надати копії скарги в новій редакції з доданими письмовими матеріалами, відповідно до кількості учасників справи (3 екземпляри).

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу.

Так, статтею 354 ЦПК України визначено строки на апеляційне оскарження. Зокрема, згідно з ч. 1 цієї статті апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до вимог п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що 05.11.2018 судом першої інстанції постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі.

Згідно зворотного поштового повідомлення, копію ухвали від 05.11.2018 державний реєстратор Київської обласної філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Міхачов В.А. отримав 04.12.2018 (а.с. 85), а з апеляційною скаргою звернувся 03.08.2019, тобто з пропущенням строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, державний реєстратор Київської обласної філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Міхачов В.А. вказував на те, що 25.06.2019 з Єдиного державного реєстру судових рішень йому стало відомо про існування даного спору, у зв`язку з чим просив поновити строк на апеляційне оскарження. Доказів, що підтверджуть дату отримання скаржником копії ухвали, останній не долучив до апеляційної скарги.

Ураховуючи викладене, суд вважає, що наведені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є неповажними.

Згідно з ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з обґрунтованою заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, державному реєстратору Київської обласної філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Міхачову В.А. необхідно протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали подати до Київського апеляційного суду обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05.11.2018, в якій зазначити інші підстави для поновлення строку.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 136, 185, 354, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання державного реєстратора Київської обласної філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Міхачова В`ячеслава Анатолійовича про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу державного реєстратора Київської обласної філії Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Міхачова В`ячеслава Анатолійовича на ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05 листопада 2018 року - залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному веб-порталі Судової влади України за адресою: https://court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик