справа № 368/1629/18 головуючий у суді І інстанції Потабенко Л.В.
УХВАЛА

Іменем України

26 грудня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати в цивільних справах Березовенко Р.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником - ОСОБА_2 , на заочне рішення Обухівського районного суду Київської області від 11 липня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,-

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішення Обухівського районного суду Київської області від 11 липня 2019 року позов задоволено.

Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 22 жовтня 2019 року заяву представника відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення залишено без задоволення.

Не погоджуючись з зазначеним судовим заочним рішенням, ОСОБА_1 , через представника - ОСОБА_2 , подав апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження. В апеляційній скарзі апеллянт просить поновити строк на апеляційне оскарждення, вказує, що ухвалу суду від 22.10.2019 року отримав 15.11.2019 року.

Перевіривши подану апеляційну скаргу на відповідність вимог ст. 356 ЦПК України, вважаю, що апеляційна скарга не відповідає таким вимогам та підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Згідно ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Як вбачається із матеріалів справи, про розгляд заяви відповідача про перегляд заочного рішення, що призначено на 22.10.2019 року сторони були повідомленні належним чином. Представником відповідача - ОСОБА_2 заявлялося клопотання про перенесення судового засідання (а.с.54). Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 22 жовтня 2019 року заяву про перегляд заочного рішення залишено без задоволення (а.с.61).

Апеляційна скарга до суду першої інстанції надійшла 11.12.2019 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження (а.с.68).

Натомість апелянт вказує, що ухвалу суду отримав 15.11.2019 року, на підтвердження надає копію конверту із штампом (а.с.73).

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п.2 та п.6 частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Практикою Європейського суду з прав людини встановлено, що якщо сторони у визначений законом термін не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду справи, їх права на доступ до правосуддя не є порушеними (рішення у справі «Каракуця проти України» (Karakutsya v. Ukraine), заява № 18986/06, пункт 57, від 16 лютого 2017 року).

Правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Таким чином, доводи апелянта про несвоєчасне звернення з апеляційною скаргою у зв`язку отриманням ухвали суду лише 15.11.2019 року, як підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження, суд вважає необґрунтованими. В матеріалах справи відсутні відомості, що апелянт, будучи заявником по справі, цікавився провадженням, звертався із заявою про ознайомлення з матеріалами справи, видачу судового рішення.

Крім того, надана копія конверту, на думку суду, не є належним доказом, що вказує на дату отримання судового рішення, оскільки не містить інформації про вміст поштового відправлення.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для визнання поважними причин пропуску строку на апеляційне оскарження та його поновлення. Апелянту необхідно надати інші письмові докази, що підтверджують поважність пропуску процесуального строку, а у разі неможливості їх надання - зазначити інші підстави для поновлення строку, та як безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Оскільки за правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, апеляційну скаргу слід залишити без руху та запропонувати скаржнику в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху усунути вказані недоліки.

Керуючись ст.ст. 136,185, 356, 357 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

Визнати неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження заочного рішення Обухівського районного суду Київської області від 11 липня 2019 року, що викладені в апеляційній скарзі.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником - ОСОБА_2 , на заочне рішення Обухівського районного суду Київської області від 11 липня 2019 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Березовенко Р.В.