Ухвала

22 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 760/7793/16-ц

провадження № 61-4415св19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Лідовця Р. А. розглянув заяви ОСОБА_1 про відвід суддів: Сімоненко В М., Мартєва С. Ю., Лесько А. О. у справі за позовом ОСОБА_1 до Українського науково-дослідного інституту продуктивності агропромислового комплексу, третя особа - Міністерство аграрної політики та продовольства України, про стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу у зв`язку із затримкою видачі трудової книжки,за касаційними скаргами Українського науково-дослідного інституту продуктивності агропромислового комплексу та ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року, а також касаційною скаргою Міністерства аграрної політики та продовольства України на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 21 серпня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Українського науково-дослідного інституту продуктивності агропромислового комплексу, третя особа - Міністерство аграрної політики та продовольства України про стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу у зв`язку із затримкою видачі трудової книжки.

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 21 серпня 2018 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнуто з Українського науково-дослідного інституту продуктивності агропромислового комплексу на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у зв`язку із затримкою видачі трудової книжки з 28 серпня 2012 року по 20 квітня 2015 року в сумі 383 266,1 грн. Вирішено питання розподілу судових витрат. В решті позовних вимог відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року апеляційні скарги Українського науково-дослідного інституту продуктивності агропромислового комплексу та Міністерства аграрної політики та продовольства України залишено без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 21 серпня 2018 року скасовано та ухвалено нове судове рішення .

Стягнуто з Українського науково-дослідного інституту продуктивності агропромислового комплексу на користь ОСОБА_1 466 545,71 грн за затримку видачі трудової книжки.

У задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Вмрішено питання розподілу судових витрат.

Ухвалою Верховного Суду від 06 березня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Українського науково-дослідницького інституту продуктивності агропромислового комплексу на постанову Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року та витребувано справу № 760/7793/16-ц із Солом`янського районного суду м. Києва.

Ухвалою Верховного Суду від 21 березня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року у цій справі.

Ухвалою Верховного Суду від 19 квітня 2019 року поновлено Міністерству аграрної політики та продовольства України строк на касаційне оскарження рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 21 серпня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року та відкрито касаційне провадження у справі.

У липні 2019 року до Верховного Суду надійшли заяви від ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Сімоненко В.М. та суддів Мартєва С. Ю., Лесько А. О.

Заяви обґрунтовані тим, що суддя-доповідач є упередженою та необ`єктивною, а справа буде розглянута без дотримання норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що на його думку суддя Сімоненко В. М., з мотивів помсти або інших мотивів неприязного характеру демонструє упередженість та протиправну поведінку у цьому провадженні. Вважає, що суддя-доповідач зробить все можливе для ухвалення незаконного, необґрунтованого та несправедливого рішення у цій справі.

ОСОБА_1 також вважає, що суддя-доповідач Сімоненко В. М. незаконно відкрила касаційне провадження за касаційною скаргою Українського науково-дослідного інституту продуктивності агропромислового комплексу на постанову Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року.

Крім того, зазначає, що вказані обставини також викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності усього складу колегії суддів: судді-доповідача Сімоненко В. М., суддів: Мартєва С. Ю., Лесько А. О.

Ухвалою Верховного Суду від 14 серпня 2019 року заяви ОСОБА_1 про відвід суддів: Сімоненко В. М., Мартєва С. Ю., Лесько А. О., визнано необґрунтованими та передано для вирішення іншому судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу.

Заяви ОСОБА_1 про відвід суддів відповідно до протоколів автоматизованого розподілу від 21 серпня 2019 року передано для розгляду судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Лідовцю Р. А.

Вивчивши матеріали касаційного провадження, Верховний Суд вважає, що підстав для задоволення заяв ОСОБА_1 про відвід суддів Верховного Суду: Сімоненко В. М., Мартєва С. Ю., Лесько А. О., немає.

Відповідно до статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно зі статтею 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Дослідивши доводи заяв ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Сімоненко В. М., суддів: Мартєва С. Ю., Лесько А. О. Верховний Суд не встановив жодних підстав, передбачених статтями 36, 37 ЦПК України для відводу, як судді-доповідача, так і всієї колегії суддів у цій справі.

Доводи заявника про упередженість та необ`єктивність судді обґрунтовано незгодою з відкриттям касаційного провадження за скаргою особи, яка діяла в інтересах Міністерства аграрної політики та продовольства України, ще не може свідчити про відсутність неупередженості, або об`єктивності.

Інші доводи заявника про упередженість, необ`єктивність та протиправну поведінку суддів щодо нього є надуманими й побудованими виключно на його припущеннях.

Оскільки незгода з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу суд дійшов висновку, що заяви є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 36, 37 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяв ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Сімоненко В М., суддів: Мартєва С. Ю., Лесько А. О.у справі за позовом ОСОБА_1 до Українського науково-дослідного інституту продуктивності агропромислового комплексу, третя особа - Міністерство аграрної політики та продовольства України, про стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу у зв`язку із затримкою видачі трудової книжки, за касаційними скаргами Українського науково-дослідного інституту продуктивності агропромислового комплексу та ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року, а також касаційною скаргою Міністерства аграрної політики та продовольства України на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 21 серпня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 11 лютого 2019 року, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р. А. Лідовець