БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 356/397/19
№ провадження 2-о/356/19/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.08.2019 року Березанський міський суд Київської області в складі:

Головуючого судді Лялик Р. М.

При секретарі Настич Н. А.

За участю заявників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: територіальна громада Березанської міської ради в особі Березанської міської ради Київської області про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

До Березанського міського суду Київської області звернулись ОСОБА_1 та ОСОБА_2 із заявою про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа: заінтересована особа: територіальна громада Березанської міської ради в особі Березанської міської ради Київської області.

Заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба та мати заявників - ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Коли ОСОБА_1 звернулась до нотаріальної контори за оформленням своїх спадкових прав, а ОСОБА_2 - разом із заявою про відмову від прийняття спадщини на користь своєї доньки - ОСОБА_1 , нотаріусом у вчиненні вказаних дій було відмовлено з підстав не доведення факту родинних відносин між заявниками - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Як вказано в заяві, 24.12.1965 року ОСОБА_2 уклала шлюб з ОСОБА_4 , проте паспорт у зв`язку зі зміною прізвища відповідно до вимог законодавства не змінила, тому досі залишається на своєму дівочому прізвищі « ОСОБА_1 ». Відтак, нотаріусом було запропоновано звернутись до суду з метою встановлення факту родинних відносин. За таких обставин, просять суд встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , являється донькою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заявники у судовому засіданні заяву підтримали у повному обсязі з підстав, вказаних у ній, просили задовольнити.

Заінтересована особа в судове засідання не з`явилась, належним чином повідомлена про час та місце судового розгляду. Причини неявки суду не повідомила, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило (а.с.17,27).

Заслухавши пояснення заявників, дослідивши та проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно та всебічно з`ясованих обставин встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Березанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області 28.12.2018 року, актовий запис № 227 (а.с.10,32).

За життя ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений секретарем виконкому Войківської сільської ради Згурівського району Київської області Вовк Т. В. 28.04.2010 року, яким належне їй право на земельну частку (пай) розміром 3,7403 умовних гектарів заповідала ОСОБА_1 (а.с.34-35,37).

Після її смерті приватним нотаріусом Березанського міського нотаріального округу 05.06.2019 року заведено спадкову справу № 01/2019 (номер у Спадковому реєстрі 64283656), що підтверджується витягом про реєстрацію у Спадковому реєстрі за № 56418329 від 05.06.2019 року (а.с.36).

05.06.2019 року ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Березанського міського нотаріального округу разом із заявою від 05.06.2019 року № 2, якою відмовилась від прийняття спадщини за заповітом після смерті її баби - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , та прийняла спадщину за законом на підставі ст. 1265 ЦК України (а.с.30).

Також 05.06.2019 року до приватного нотаріуса Березанського міського нотаріального округу звернулась ОСОБА_2 разом із заявою від 05.06.2019 року № 3, якою відмовилась від прийняття спадщини за законом після смерті її матері - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_1 (а.с.31).

При цьому, у відповідності до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , повторно виданого відділом реєстрації актів громадянського стану Баришівського районного управління юстиції Київської області 18.03.1997 року, ОСОБА_2 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Войково Згурівського району Київської області, про що в 21.12.1949 року зроблено відповідний актовий запис № 1129 (а.с.9,38).

Згідно з свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_3 , повторно виданим відділом ЗАГС Березанської міської ради Баришівського району Київської області 07.08.1969 року, актовий запис № 65, 24.08.1965 року ОСОБА_2 уклала шлюб з громадянином ОСОБА_4 , взявши після одруження прізвище « ОСОБА_6 » (а.с.9,43).

Разом з тим, з наданих суду копій вбачається, що паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 виданий 25.03.1997 року Березанським МВ ГУ МВС України в Київській області на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.6,39).

При цьому, у відповідності до свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 , виданого Жовтневим райбюро ЗАГС м. Києва 29.12.1965 року, актовий запис № 4283, батьками ОСОБА_7 є ОСОБА_4 та ОСОБА_8 (а.с.8,41).

04.08.1984 року ОСОБА_7 уклала шлюб з громадянином ОСОБА_9 , змінивши прізвище на « ОСОБА_1 », що підтверджується наданим суду свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_6 , виданим Березанською міською радою Баришівського району 04.08.1984 року, актовий запис № 57 (а.с.8,42).

Право особи на судовий захист гарантовано статтею 55 Конституції України.

Так, частиною 1 статті 15 ЦК України встановлено, що кожен має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа, як слідує зі змісту ч. 1 ст. 4 ЦПК України, має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Як визначено ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За приписами ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Пунктом 5 частини 2 статті 293 ЦПК України передбачено, що суд в порядку окремого провадження розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема, факту родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України).

Як роз`яснено пунктом 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року № 5, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

У відповідності до роз`яснень, що містяться в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року № 5, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

За змістом ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

При цьому, згідно положень ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

При цьому, відповідно до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Як визначено ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ч. 2 ст. 1274 ЦК України спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги.

Відповідно до положень ст. 264 ЦПК України, суд, ухвалюючи судове рішення, зобов`язаний встановити, зокрема, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувались вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.

Як вбачається з матеріалів справи, заявники звернулись до суду з метою встановлення факту родинних відносин між ними, що необхідно ОСОБА_1 для отримання спадщини та свідоцтва про право на спадщину після смерті баби як спадкоємця п`ятої черги на підставі ст.ст. 1265, 1274 ЦК України, а ОСОБА_2 - для вчинення відмови від прийняття спадщини на користь ОСОБА_1 в порядку ч. 2 ст. 1274 ЦК України, відтак, встановлення даного юридичного факту має правове значення для заявників.

Аналізуючи в сукупності наявні в матеріалах справи документи, які підтверджують особу ОСОБА_2 , зокрема, зазначені в них дату та місце народження, відомості про укладення нею шлюбу, в сукупності з даними щодо народження заявниці ОСОБА_1 , вбачається, що заявниця ОСОБА_2 та ОСОБА_8 , записана як матір заявниці ОСОБА_1 у її свідоцтві про народження, є однією і тією ж особою, відтак, ОСОБА_2 являється матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

При цьому, зазначення в свідоцтві про народження заявниці ОСОБА_1 прізвища її матері як « ОСОБА_6 » відповідає шлюбному прізвищу матері, вказаному в свідоцтві про її одруження серії НОМЕР_3 , та є наслідком не звернення матері в подальшому після одруження за заміною паспорта, як документу, що посвідчує її особу, у зв`язку зі зміною прізвища.

Враховуючи вказане, обставини, на які посилаються заявники, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, відтак, заява є обґрунтованою та підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України, при ухваленні судом рішення у справах окремого провадження судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 4-5, 258-259, 263-265, 268, 293-294, 315-319, 352, 354-355 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Заяву - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_7 ), являється донькою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_8 ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Суддя Р. М. Лялик