Справа № 278/2623/17 Провадження №2-п/278/11/19
У Х В А Л А
Іменем України

23 грудня 2019 року, суддя Житомирського районного суду Житомирської області Зубчук І.В. розглянувши в м.Житомирі заяву ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення та заяву про перегляд заочного рішення у справі за позовом кредитної спілки «ІСТОК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В :
19 грудня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про поновлення пропущеного строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення та з заявою про перегляд заочного рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 26 лютого 2018 року.

В обґрунтування заяви заявник зазначає, що 26 лютого 2018 року Житомирським районним судом Житомирської області ухвалено заочне рішення по справі за позовом кредитної спілки «ІСТОК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, яким з нього та ОСОБА_2 в солідарному порядку на користь КС «ІСТОК» стягнуто заборгованість за кредитним договором №ДК2-392 від 01 листопада 2016 року в розмірі 113587,31 гривень, про яке він дізнався тільки 15 листопада 2019 року під час отримання грошового забезпечення у фінансовій частині військової частини НОМЕР_1 . 29 листопада 2019 року ознайомившись з матеріалами цивільної справи та отримав копію рішення суду.

Підставою для скасування заочного рішення вважає той факт, що під час розгляду справи в судових засіданнях він участі не брав, виклики в судові засідання не отримував з тієї підстави, що з 09 лютого 2017 року по 27 липня 2017 року перебував на службовій військовій підготовці у в/ч НОМЕР_2 , яка дислокована в м.Глухів, Сумської області, і по 20 лютого 2018 року перебував в зоні проведення АТО. Внаслідок чого він був позбавлений можливості подати заперечення на позов та докази, а з оскаржуваним рішенням ознайомився лише 29 листопада 2019 року, внаслідок чого через пропуск строку на подання заяви він був обмежений у доступі у зверненні до суду за захистом своїх прав, тому він просить суд визнати причини пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення поважними, а строк поновити.

Дослідивши заяву та додані до неї матеріали, матеріали цивільної справи №278/2623/17, приходжу до таких висновків.

Відповідно до ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно з ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто заочне рішення підлягає скасуванню за наявності одночасно двох умов:

1) якщо судом буде встановлено, що відповідач, тобто заявник, не з`явився у судове засідання, а також не подав відзив на позовну заяву та не повідомив про причини неявки з поважних причин;

2) докази, на які посилається відповідач (заявник у цьому провадженні) мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи першу умову для скасування заочного рішення, судом встановлено, що ОСОБА_1 повідомлявся про дату розгляду справи, йому надсилалася позовна заява разом з доданими до неї документами конвертом з рекомендованим повідомленням, який отримала його дружина ОСОБА_3 (а.с.50), а судову повістку в судове засідання 26 лютого 2018 року ОСОБА_1 отримав особисто, що підтверджується рекомендованим повідомленням від 11 січня 2018 року (а.с.52), конверт з копією заочного рішення суду від 26 лютого 2018 року було вручено відповідачу особисто 02 березня 2018 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення зі штампом відділення поштового зв`язку у смт.Озерне, що зберігається у матеріалах справи №278/2623/17 (а.с.61), а заяву про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та перегляд заочного рішення заявником подано 19 грудня 2019 року, тобто за пропуском тридцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду.

Суд звертає увагу, що несвоєчасне отримання копії судового рішення саме по собі не може бути визнано поважною причиною пропуску строку. Визнати поважною причиною можливо лише в сукупності з іншими обставинами, обумовленими поважністю, з огляду на які цей строк було пропущено.

Окрім того, ОСОБА_1 не надав суду доказів, що представником пошти не було вручено йому чи членам його сім`ї рішення суду, хоча також не позбавлений був можливості з`ясувати це питання.

Отже, ОСОБА_1 пропустив встановлений законом строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, не вказав поважних причин пропуску строку звернення і не надав доказів на підтвердження цього, а тому підстав для поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення немає.

Щодо другої умови для скасування заочного рішення, то суд зазначає, що вона також відсутня, оскільки він не посилається на докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи і не надає їх суду.

Також суд зазначає, що рішення суду винесено 26 лютого 2018 року, а ОСОБА_1 зі своєю заявою про скасування заочного рішення звернувся лише 19 грудня 2019 року.

Як зазначив ЄСПЛ у своєму рішенні від 29 жовтня 2015 року, що набуло остаточного статусу 29 січня 2016 року, у справі "Устименко проти України" (заява №32053/13, п.п. 46, 47), право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява №52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-Х).

Якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року).

З огляду на викладене, приходжу до висновку про необхідність відмови в задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду за необґрунтованістю.

Керуючись ст.ст. 126, 127, 284, 287, 353 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :
Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом кредитної спілки «ІСТОК» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя: І.В.Зубчук