Справа № 364/599/19
Провадження № 2/364/242/19
24.12.2019 р. Володарський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Макаренко Л. А.,
при секретарі судового засідання Кулинич Г. І.
сторони не з`явилися,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в приміщенні Володарського районного суду Київської області в смт Володарка Київської області цивільну справу
за позовом ОСОБА_1
до ОСОБА_2
про розірвання шлюбу,
До Володарського районного суду Київської області 27.05.2019 р. надійшов зазначений позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якому Позивач просить суд: розірвати шлюб, укладений сторонами та зареєстрований 21.09.2013 р. Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Володарського районного управління юстиції у Київській області.
На обґрунтування заявлених позовних вимог Позивач у позовній заяві зазначила, що між нею та Відповідачем 21.09.2013 р. було зареєстровано шлюб; від шлюбу вони мають дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . На початку подружнього життя стосунки між сторонами були хорошими, але зі сплину часу все почало погіршуватися; Відповідач постійно нехтував сімейними цінностями, з його ініціативи постійно виникали сварки, свідком яких нерідко ставала дитина, що тяжким чином впливало на її психічний стан та щоразу спричиняло Позивачеві та дитині душевні страждання. За станом на тепер стосунки між ними настільки погіршились, це призвело до фактичного припинення між сторонами шлюбних відносин.
Після усунення недоліків ухвалою суду від 21.06.2019 р. відкрито провадження в справі, визначено здійснення розгляду справи у загальному позовному провадженні, встановлено Відповідачеві строк для подання відзиву та призначено підготовче судове засідання на 19.08.2019 р. (а.с. 28-29); ухвалою суду від 19.08.2019 р. за клопотанням Відповідача надано подружжю строк для примирення 2 місяці, провадження у справі зупинено.
Ухвалою суду від 24.10.2019 р. провадження у справі поновлено, підготовче судове засідання призначене на 26.11.2019 р. (а.с. 37); ухвалою суду від 26.11.2019 р. призначено розгляд справи по суті в судовому засіданні на 09.12.2019 р. (а.с. 45-46), відкладене через неявку Відповідача на 24.12.2019 р.
У судове засідання Позивач не з`явилася, до суду 25.11.2019 р. та 09.12.2019 р. подала заяви про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує, проти заочного рішення не заперечує (а.с. 42, 54).
Відповідач до суду повторно не з`явився, про дату, час і місце судового розгляду справи повідомлений спочатку особисто в підготовчому судовому засіданні (а.с. 49), надалі за зареєстрованою і підтвердженою ним у суді як фактичну адресу місця проживання; відзиву із запереченнями проти позову, а так само клопотань про відкладення не подавав, про причини своєї неявки суд також не повідомляв.
У зв`язку з цим суд застосовує практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав у своїх рішеннях про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (зокрема, пункт 41 рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 р. у справі «Пономарьов проти України», заява № 3236/03, стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частина четверта статті 10 Цивільного процесуального кодексу України, далі ЦПК України).
За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому згідно з частиною четвертою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою Позивача, викладеною письмово в її заяві (а.с. 54), вбачає за можливе розглянути справу за відсутності Відповідача у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.
У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина друга статті 247 ЦПК України).
Суд, ознайомившись з матеріалами справи й оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні (стаття 89 ЦПК України), вирішуючи справу, виходить з такого.
З наявних письмових матеріалів справи судом встановлено, 21.09.2013 р. сторони зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 21.09.2014 р. Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Володарського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 55 (а.с. 5, 21); від шлюбу мають малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджено копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 19.03.2014 р. Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Володарського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 24 (а.с. 6, 22).
Також з письмових матеріалів справи судом встановлено та стверджено сторонами в підготовчому судовому засіданні (під час встановлення судом осіб учасників справи), що за станом на тепер сторони проживають за різними адресами в різних населених пунктах, а саме: Позивач у смт Володарці, що підтверджено довідкою органу місцевого самоврядування про склад її сім`ї від 19.06.2019 р. № 836 (а.с. 2, 7, 23); Відповідач у с. Матвіїха Володарського району Київської області (а.с. 2, 11).
Як зазначено Позивачем у позовній заяві та не спростовано Відповідачем, який відзиву із запереченнями проти позову не подавав, спільне життя сторін не склалося, фактичні шлюбні відносини припинені, тривалий час сторони проживають окремо один від одного.
В Україні шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість (стаття 51 Конституції України, статті 24, 56 Сімейного кодексу України).
Шлюб припиняється внаслідок його розірвання, зокрема, за позовом одного з подружжя на підставі відповідного рішення суду (частина друга статті 104, частина третя статті 105, стаття 110 Сімейного кодексу України).
За статтею 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття 113 Сімейного кодексу України).
Зогляду на викладене суд дійшов до висновку, що рішення Позивача про розлучення є для неї виваженим і свідомим, подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї вважає неможливими, поновлювати сімейно-шлюбні відносини Позивач наміру не має, примирення подружжя після наданого судом строку не відбулося. Суд не може примушувати жінку або чоловіка до підтримання, відновлення або продовження сімейних відносин, а вільність та рівність цих стосунків і можливість припинення шлюбу є їх основою, що законодавчо закріплено у нормах Сімейного кодексу України.
За правовим висновком Верховного Суду шлюб має добровільний характер та ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків; позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя; незгода лише будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу (зокрема, постанова Верховного Суду від 08.11.2018 р. у справі № 364/433/19).
Крім того, на підставі імперативних приписів частини першої, пункту 1 частини другої статті 141 ЦПК України з Відповідача слід стягнути на користь Позивача судові витрати за сплачений судовий збір.
Відповідно до статей 24, 55, 104, 105, 110, 112, 113, 115 Сімейного кодексу України, керуючись статтями 2-4, 12, 13, 247, 258, 259, 263-265, 272, 273, 280-284, 288, 289, 351, 352, 354, 355, підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстрована і проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_3 ), та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_4 ), зареєстрований 21.09.2013 р. Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Володарського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 55, розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_4 ».
Стягнути із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_4 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстрована і проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_3 ), судові витрати за сплачений судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 (сорок) коп.
Копії заочного рішення суду надіслати сторонам.
Рішення суду після набрання законної сили надіслати до Володарського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Київської області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення суду може бути переглянуте Володарським районним судом Київської області за письмовою заявою Відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня проголошення цього заочного рішення; заява про перегляд заочного рішення подається в письмовій формі та повинна відповідати вимогам статті 285 ЦПК України.

Заочне рішення суду може бути оскаржено Позивачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду через Володарський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги, якщо протягом цього строку не було подано заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Л. А. Макаренко