Справа № 368/765/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" серпня 2019 р. Кагарлицький районний суд Київської області

у складі: головуючого - судді Шевченко І.І.

при секретарі Губенко А.П.

розглянувши під час підготовчого засідання у залі суду м. Кагарлик в загальному позовному провадженні позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Кузьминецька сільська рада Кагарлицького району Київської області про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

встановив:

21 червня 2019 року до Кагарлицького районного суду Київської області звернувся ОСОБА_1 із позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Кузьминецька сільська рада Кагарлицького району Київської області про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

У прохальній частині позовної заяви позивачем вказано, що у разі неявки позивача та/або його представника, просив розглядати справу за відсутності позивача.

25 червня 2019 року провадження по даній справі було відкрито та вирішено питання про розгляд справи у загальному позовному провадженні та призначено підготовче засідання на 11 липня 2019 р. (а.с. 10, 15)

Підготовче засідання даної цивільної справи було відкладено з 11.07.2019 р. до 15.08.2019 р. на 09 год. 00 хв., у зв`язку з неявкою сторін на підготовче засідання, будучи належним чином повідомлені про час та місце підготовчого засідання (а.с. 15) та ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 11.07.2019 року визнано за потрібне викликати позивача ОСОБА_1 на підготовче засідання для дачі особистих пояснень (а.с. 18).

15 серпня 2019 року позивач ОСОБА_1 на підготовче засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час та місце підготовчого засідання, про свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 22). Одночасно судом винесено ухвала від 11.07.2019 року, якими визнано за потрібне викликати позивача ОСОБА_1 на підготовче засідання, яке призначено на 15.08.2019 р. для дачі особистих пояснень. Ця ухвала позивачем отримана ( а.с.22).

Підготовче засідання даної цивільної справи було відкладено з 15.08.2019 р. до 27.08.2019 р. на 11 год. 00 хв. та ухвалою Кагарлицького районного суду Київської області від 15.08.2019 року визнано за потрібне викликати позивача ОСОБА_1 на підготовче засідання для дачі особистих пояснень.

27 серпня 2019 року позивач ОСОБА_1 на підготовче засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час та місце підготовчого засідання, про свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 30). Одночасно судом винесено ухвала від 15.08.2019 року, якими визнано за потрібне викликати позивача ОСОБА_1 на підготовче засідання, яке призначено на 27.08.2019 р. для дачі особистих пояснень. Ця ухвала позивачем отримана ( а.с.30).

Відповідач ОСОБА_3 на підготовчі засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомлена про час та місце підготовчого засідання, про що свідчать об`яви на сайті Кагарлицького районного суду Київської області.

Представник третьої особи Кузьминецька сільської ради Кагарлицького району Київської області на підготовчі засідання не з`явився, подавав до суду клопотання про розгляд справи у відсутності представника сільської ради..

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Відповідно до вимог ст.189 ЦПК Україна, завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Відповідно до вимог ст.197 ЦПК України, підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. У підготовчому засіданні суд:

1) оголошує склад суду, а також прізвища, імена та по батькові секретаря судового засідання, перекладача, спеціаліста, з`ясовує наявність підстав для відводів;

2) з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, передати справу на розгляд третейського суду або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді;

3) у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви;

4) вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше;

5) може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи;

6) з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі;

7) з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше;

8) вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста;

9) за клопотанням учасників справи вирішує питання про забезпечення позову, про зустрічне забезпечення;

10) вирішує заяви та клопотання учасників справи;

11) направляє судові доручення;

12) встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення;

13) встановлює строк для подання пояснень третіми особами та відповіді учасників справи на такі пояснення;

14) встановлює строки та порядок врегулювання спору за участю судді за наявності згоди сторін на його проведення;

15) призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті;

16) встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання;

17) з`ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат;

18) вирішує питання про колегіальний розгляд справи;

19) здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Частина 5 ст. 200 ЦПК України передбачає, що суд з`ясовує думку сторін щодо дати призначення судового засідання для розгляду справи по суті.

Також за змістом п.1 ч.2 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відсутності позивача суд позбавлений можливості провести підготовчі дії щодо призначення справи до слухання.

Крім того, закінчились розумні строки проведення підготовчого засідання.

Клопотань щодо продовження строків проведення підготовчого засідання не надходило.

Суд не вважає за необхідне за своєю ініціативою продовжувати строки проведення підготовчого засідання.

Тобто, позивач ОСОБА_4 двічі повторно не з`явився на підготовче засідання, явку якого було визнано обов`язковою ухвалами Кагарлицького районного суду Київської області від 11.07.2019 року та від 15.08.2019 р.

У рішенні Європейського Суду від 03.04.2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, суд вважає, що стороною позивача неналежно здійснюються його процесуальні права і виконуються процесуальні обов`язки, що виражається у відсутності інтересу до поданої до суду позовної заяви.

Позивач повторно не з`явився на підготовчі засідання, які були призначені судом, а саме: 11.07.2019 р., 15.08.2019 р. та 27.08.2019 р., про дату та час слухання справи був повідомлений належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи є повідомлення про вручення поштового відправлення, про причини неявки суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи суду надав, але не підтвердженні належними та допустимими доказами поважність неприбуття на підготовче засідання цивільної справи за його позовом, а тому вважається таким, що повторно не з`явився на підготовче засідання без поважних причин, явка якого була визнана судом обов`язковою.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також в своїх рішеннях Європейський суд зазначає, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі «Каракуця проти України»).

Суд наголошує, що позивач повинен добросовісно використовувати свої процесуальні права, адже процесуальні кодекси, як і інші закони, розраховані на добросовісне їх використання. У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Таким чином, сторона позивача не позбавлена була обов`язку цікавитись щодо того, на якому етапі розгляду перебуває цивільна справа, провадження по якій відкрито на підставі пред`явленого ним же позову, отже нехтування своїми процесуальними обов`язками об`єктивними причинами не обумовлено.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічні положення має п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, згідно якої суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. Це право стосується не лише позивачів, які вправі самостійно розпоряджатися наданими їм законом процесуальними правами, але й і відповідачів, які змушені витрачати свій час та кошти для захисту проти вимог позивача у суді.

Сторони зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів другої сторони, вживати заходів до всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи.

Також, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавиться провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізовуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Тому, у зв`язку з наведеним положення п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, яким передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

При цьому причини повторних неявок позивача до суду, правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 5 ст. 223 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, що відповідає вимогам ст. 44 ЦПК України, згідно з якою особи, які беруть участь в справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Зважаючи на викладене та те, що справа у провадженні суду перебуває значний час, а позивач зловживає своїми процесуальними правами, суд вважає за можливе на підставі статті 257 Цивільного процесуального кодексу України залишити позовну заяву без розгляду, оскільки позивач повторно не з`явився на підготовче засідання.

До такого висновку прийшов Вищий Спеціалізований Суд з розгляду цивільних та кримінальних справ у справі № 6-24063 ск 15 (ухвала від 31.08.2015 року), який зазначив, що причини повторної неявки процесуального правового значення не мають, оскільки це положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України) направлено на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду.

Відповідно до частини 2 статті 257 Цивільного процесуального кодексу України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі ст. ст. 200, 257, 258-261 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Цивільну справу загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 , третя особа: Кузьминецька сільська рада Кагарлицького району Київської області про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Кагарлицького районного суду Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 року) : до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, а саме, відповідно до ч. 1 ст. 296 ЦПК України: апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст судового рішення складено 27.08.2019 р.

Суддя І.І. Шевченко