У Х В А Л А

12 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 758/8778/16-ц

провадження № 61-14631ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Южди Сергія Миколайовича на рішення Подільського районного суду м. Києва від 13 лютого 2017 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Укрспецреалізація», ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства «Полтава-Банк», ВДВС Печерського РУЮ в м. Києві, Головного територіального управління юстиції МЮУ в м.Києві про визнання недійсними прилюдних торгів, результатів прилюдних торгів, скасування державної реєстрації права власності,

В С Т А Н О В И В :

02 серпня 2019 року адвокат Южда С. М. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Подільського районного суду м. Києва від 13 лютого 2017 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 січня 2019 рокуз пропуском строку на касаційне оскарження.

Згідно із частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Київським апеляційним судом прийнято постанову 14 січня 2019 року, повний текст судового рішення складено 06 лютого 2019 року. Останній день строку на касаційне оскарження (з урахуванням вихідних днів) припадав на 06 березня 2019 року.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В касаційній скарзі вказано, що повний текст постанови Київського апеляційного суду від 14 січня 2019 року ОСОБА_1 не надсилався та отримано її представником 25 липня 2019 року, що підтверджує копією заяви про видачу копії оскаржуваної постанови.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження рішення (справа «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком осіб, які беруть участь у справі і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Представник заявника посилається на те, що копія оскаржуваної постанови позивачу у справі ОСОБА_1 судом не направлялась та отримана представником лише 25 липня 2019 року. Заява до Подільського районного суду м. Києва, про отримання копії постанови апеляційного суду від 14 січня 2019 року подана лише 25 липня 2019 року. Разом із тим не зазначено, що ОСОБА_1 , якою подано позов та апеляційну скаргу у справі, перешкоджало цікавитися рухом справи і отримати судове рішення раніше, не надано жодних доказів на підтвердження цих обставин та доказів того, що судом не надсилалась оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції чи надсилалась та була повернута на адресу суду як не вручена. Разом із тим, питання про поновлення строку на касаційне оскарження представник заявника не порушує.

У справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сама концепція «поважних причин» не є чіткою, тому для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Отже, заявнику необхідно надати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших поважних причин пропуску цього строку, належні та допустимі докази, які підтверджують зазначені ним причини пропуску строку на касаційне оскарження, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження зважаючи на наступне.

Відповідно до статті 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Статтею 392 ЦПК України визначено форму та зміст касаційної скарги, зокрема: касаційна скарга подається у письмовій формі; у касаційній скарзі повинно бути зазначено: 1) найменування суду, до якого подається скарга; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); 4) рішення (ухвала), що оскаржується; 5) в чому полягає неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права; 6) клопотання особи, яка подає скаргу; 7) перелік письмових матеріалів, що додаються до скарги; 8) дата отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується.

До касаційної скарги додаються: 1) копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи; 2) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності; 3) документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Якщо касаційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

На виконання вимог статті 392 ЦПК України, заявнику необхідно надати уточнену касаційну скаргу, в якій необхідно вказати: адресу електронної пошти особи, яка подає касаційну скаргу або про її відсутність, вірне найменування суду та повне найменування (для юридичних осіб) інших учасників справи.

Крім того, упорушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з підпунктами 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день пред`явлення позову - 2016 рік) за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становила 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день пред`явлення позову - 2016 рік) встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частиною п`ятою статті 6 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день пред`явлення позову - 2016 рік) встановлено, що за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.

Статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» установлено, що з 01 січня 2016 року розмір мінімальної заробітної плати становить 1 378 грн.

Предметом позову у даній справі є вимога немайнового, а також вимога майнового характеру про виділ в натурі частки майна.

За подання позовної вимоги немайнового характеру підлягав сплаті судовий збір в розмірі 551,20 грн.

Аналіз скарги та доданих до неї матеріалів дозволяє встановити ціну позову щодо вимоги майнового характеру про витребування майна вартість якого під час продажу на прилюдних торгах складала 186 000,00 грн, а тому розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру 1 860,00 грн (186 000,00 *1%).

Тому судовий збір за подачу касаційної скарги у даній справі складає 4 822,40 грн (1 860 грн +551,20* 200 %).

До касаційної скарги додана квитанція про сплату судового збору 3 307,20 грн.

Отже, заявнику необхідно надати до Верховного Суду документ про доплату судового збору за подання касаційної скарги у даній справі в розмірі 1 515,20 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055), символ звітності банку - 207.

Відповідно до вимог частини третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Южди Сергія Миколайовича на рішення Подільського районного суду м. Києва від 13 лютого 2017 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 січня 2019 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначеного вище недоліку строк до 12 вересня 2019 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки передбачені законодавством.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров