Справа № 243/9453/19
Провадження № 2/243/2868/2019
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2019 року суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області В.І.Старовецький, розглянувши позовну заяву Обласного комунального підприємство «Донецьктеплокомуненерго» в особі Виробничої одиниці «Слов`янськтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиті послуги з опалення,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява Обласного комунального підприємство «Донецьктеплокомуненерго» в особі Виробничої одиниці «Слов`янськтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиті послуги з опалення.

Однак цивільна справа не може бути призначена до розгляду, оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

У відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Питання проведення та оформлення безготівкових рахунків регулюється Інструкцією про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженою Постановою НБУ № 22 від 21 квітня 2004 року.

Відповідно до п. 1.13 Інструкції, ця Інструкція встановлює правила використання під час здійснення розрахункових операцій таких видів платіжних інструментів: платіжного доручення.

Відповідно до п. 2.7 Інструкції примірник розрахункового документа (незалежно від способу його виготовлення), реєстр платіжних вимог, які залишаються в банку, мають містити відбиток печатки (якщо картка із зразками підписів та відбитка печатки містить відбиток печатки) і підписи/підпис відповідальних/ої осіб/особи.

Відповідно до п.2.8 Інструкції, під час підписування розрахункового документа не дозволяється використання факсиміле, а також виправлення та заповнення розрахункового документа в кілька прийомів.

Відповідно до п. 42 ч. 2 Додатку 8 до Інструкції, одним з обов`язкових реквізитів розрахункового документу є його засвідчення підписами керівника (його заступника) і головного бухгалтера (його заступника) банку або підписами уповноважених осіб згідно з внутрішніми нормативними документами банку та відповідального виконавця банку.

Відповідно до п.п. 50 Додатку 8 до Інструкції, у розрахунковому документі зазначається дата отримання банком платника розрахункового документу, які засвідчуються підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку.

До даної позовної заяви представником позивача було долучено десять платіжних доручень про сплату судового збору на загальну суму 1 921,00 гривень, а саме № 1764 від 25.07.2019 року на суму 192,10 гривень; № 1765 від 25.07.2019 року на суму 192,10 гривень; № 1767 від 25.07.2019 року на суму 192,10 гривень; № 1768 від 25.07.2019 року на суму 192,10 гривень; № 1769 від 25.07.2019 року на суму 192,10 гривень; № 1770 від 25.07.2019 року на суму 192,10 гривень; № 1771 від 25.07.2019 року на суму 192,10 гривень; № 1772 від 25.07.2019 року на суму 192,10 гривень; № 1773 від 25.07.2019 року на суму 192,10 гривень; № 1774 від 25.07.2019 року на суму 192,10 гривень.

Як слідує з п. 4 листа Державної судової адміністрації України «Про забезпечення заходів контролю за надходженням та повернення судового збору» від 14 вересня 2018 року, суди

повинні перевіряти надходження судового збору до Державного бюджету України.

Як вбачається зі скриншоту цивільної справи № 243/9453/19 комп`ютерної програми «Д-3» у розділі «Вартісні показники» у графі «Судовий збір згідно із Законом України від 08 липня 2011 року» відсутні відомості щодо зарахування судового збору до Державного бюджету України, а саме у графі «Автопоєднання» відсутня відмітка про зарахування грошових коштів.

Таким чином, у суду відсутні відомості щодо сплати та надходження судового збору за звернення до суду із даним позовом до Державного бюджету України, а отже і відсутні підстави для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, позивач повинен усунути вищезазначені недоліки, а саме надати до суду відомості щодо зарахування судового збору у сумі 1921,00 гривень до Державного бюджету України.

Керуючись вимогами ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Обласного комунального підприємство «Донецьктеплокомуненерго» в особі Виробничої одиниці «Слов`янськтепломережа» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиті послуги з опалення - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cуддя

Слов`янського міськрайонного суду В.І.Старовецький