Справа № 308/7009/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2019 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Данко В.Й.,

за участі секретаря Павлюх Л.М.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про стягнення коштів,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області (далі суд) знаходиться вищевказана цивільна справа.

16.12.2019 відповідачем через канцелярію подано до суду клопотання про витребування доказів від позивача, а саме: кошторису №1 на будівельно-монтажні роботи; зведений розрахунок №1 за період 17.08.2016-30.09.2016; вартість матеріалів, робота машин та механізмів за період 25.08.2016-30.09.2016; акт №1 виконаних робіт за вересень 2016 року; зведений розрахунок №2 за період 03.10.2016-31.10.2016; вартість матеріалів, робота машин та механізмів за період 03.10.2016-30.10.2016; акт №2 виконаних робіт за жовтень 2016 року; зведений розрахунок №3 за період 01.11.2016-30.12.2016; вартість матеріалів, робота машин та механізмів за період 09.11.2016-30.12.2016; акт №3 виконаних робіт за листопад-грудень 2016 року. Клопотання обґрунтоване зокрема тим, що такі докази не були подані позивачем. Окрім того, відповідач зауважує, що оскільки провадження по справі було відкрито за нормами ЦПК України (у редакції станом на 31.07.2017), і судом не проводилося підготовче засідання, ухвали про його закриття не постановлялося має можливість заявляти відповідні заяви і клопотання. У випадку ж, якщо суд вважатиме пропущеним такий строк просить поновити такий у зв`язку з даною обставиною.

16.12.2019 відповідачем через канцелярію подано до суду заяву про відвід секретаря судового засідання, яка мотивована, зокрема тим, що секретарем 29.11.2019 необґрунтовано відмовлено йому у видачі технічного запису судового засідання. У зв`язку з чим вважає, що таким чином секретарем судового засідання чиняться перешкоди у реалізації його прав, що, в свою чергу, викликає сумнів у неупередженості або об`єктивності секретаря судового засідання.

17.12.2019 відповідачем через канцелярію подано до суду клопотання про призначення судової будівельно-технічної товарознавчої експертизи, яке мотивоване зокрема тим, що встановити обґрунтованість вимог позивача без висновку експерта тільки на підставі суми вартості робіт з будівництва не є можливим, оскільки всього комплексу робіт відповідачем не вчинено та й не враховано додаткові роботи, що виникли під час процесу будівництва та не могли бути враховані сторонами спору на момент укладення договору, хоча такі роботи мали місце. З огляду на що, для визначення цін на окремі види робіт по договору будівельного підряду слід залучити експерта товарознавця, який, враховуючи кон`юнктуру ринку на момент укладення договору у серпні 2016 року зможе надати аргументовану відповідь про вартість кожного виду робіт, що були необхідні для будівництва об`єкту. Відповідач просить суд визнати поважними причини пропуску строку на звернення з даним клопотанням, якщо суд дійде такого висновку.

17.12.2019 відповідачем через канцелярію подано до суду заяву про виклик свідків: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , оскільки вони зможуть підтвердити факти та обставини, які стосуються предмету даного спору.

У судовому засіданні відповідач та його представник підтримали подані заяви та клопотання та просили їх задовольнити.

У судовому засіданні позивач та її представник заперечували проти задоволення поданих відповідачем заяв та клопотань, просили у їх задоволенні відмовити. Зокрема зауважили, що такі подані відповідачем з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства, так як заявлені вже під час розгляду справи по суті. Окрім того, коло порушених відповідачем питань не входить до предмета доказування по даній справі.

Заслухавши думку сторін з приводу поданих заяв та клопотань, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

21.07.2017 ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про стягнення коштів у розмірі 50 123,57 грн., як зайво отриманих за договором будівельного підряду.

31.07.2017 судом відкрито провадження у вказаній справі, призначено здійснювати розгляд справи у судовому засіданні для розгляду по суті (а.с. 28).

12.04.2018 у судовому засіданні судом констатовано про набрання з 15.12.2017 законної сили Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», яким внесено зміни до Цивільного процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2004 р., №№ 40-42, ст. 492), відповідно до п. 9 ч. 1 Перехідних положень якого, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Після заслуховування думки сторін, судом постановлено продовжити розгляд справи у судовому засіданні по суті (а.с. 64-66).

10.12.2018 на підставі Розпорядження в.о. керівника апарату Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області №1477 проведено повторний автоматизований розподіл справи - головуючим суддею визначено Данко В.Й.

Відповідно до ч. 12 ст. 33 ЦПК України, судом повторно розпочато розгляд справи по суті.

У призначений для розгляду справи час - 13.11.2019 головуючим оголошено відкритим судове засідання та поставлено питання про наявність у сторін клопотань відповідно до приписів ст. 222 ЦПК України. Окрім зауваження представника відповідача про наявність невирішеного клопотання про виклик свідків, сторонами будь-яких клопотань заявлено не було. Суд перейшов до розгляду справи по суті (з`ясування обставин справи та дослідження доказів).

Що стосується заяви відповідача про виклик свідків, суд виходить з наступного.

Як встановлено судом, 30.11.2017 відповідачем було подане клопотання про виклик свідків: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , яке мотивоване тим, що вказані особи можуть підтвердити обставини, на які посилається відповідач у запереченні на позов. Вказане клопотання не було вирішено судом.

У судовому засіданні 13.11.2019 відповідачу та його представнику було надано судом час на приведення даного клопотання у відповідність до норм чинного ЦПК України з наведенням обґрунтування щодо обставин, які вказані свідки зможуть підтвердити.

17.12.2019 відповідачем через канцелярію подано до суду заяву про виклик свідків: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . Заява мотивована тим, що вказані особи зможуть підтвердити факти та обставини, які стосуються предмету даного спору, зокрема: щодо особливостей умов укладення договору між сторонами; умови погодження сторонами кошторисної вартості будівництва; узгодження проектно-кошторисної документації між сторонами; вартості робіт за договором будівельного підряду; умов здійснення етапів будівництва, що фактично були проведені; обізнаності та узгодження між сторонами будівництва у відповідності до зміненої проектної документації; обставин договірних взаємовідносин між сторонами в процесі виконання договору будівельного підряду, в тому числі обставин з дійсного змісту фінансових розрахунків за договором між сторонами; обставин звітування підрядника замовнику про завершення етапів будівництва; обставин вартості та розподілу матеріалу, що використовувався в процесі будівництва; замовлення позивачем додаткових робіт та умови проведення їх відповідачем в процесі будівництва; зміст фактичних фінансових розрахунків між сторонами та ряд інших обставин, які є предметом дослідження у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 90 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

Відповідно до приписів ст. 91 ЦПК України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Враховуючи вищенаведене, а також виходячи з предмета позову, суд приходить до висновку, що обставини, для підтвердження яких подана вказана заява, не входять до предмета доказування по даній справі. З огляду на що, суд приходить до висновку, що у задоволенні поданої відповідачем заяви про виклик свідків необхідно відмовити.

Що стосується клопотання відповідача про витребування доказів, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ч. 2 ст. 84 ЦПК України, у клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Як встановлено судом з поданого відповідачем клопотання, ним не вказується про вжиті ним заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Натомість, зі змісту самого клопотання випливає, що відповідачем витребувані документи вже додані до його письмових пояснень від 14.12.2019. З огляду на що, суд приходить до переконання про відсутність правових підстав для задоволення поданого відповідачем клопотання про витребування доказів.

Що стосується заяви відповідача про відвід секретаря судового засідання, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відповідно до ч. 10 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід секретаря судового засідання вирішується складом суду, що розглядає справу.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Як встановлено судом з поданої відповідачем заяви про відвід секретаря судового засідання, про підставу для відводу секретаря судового засідання відповідач дізнався 29.11.2019. В той же час, із заявою про відвід звернувся тільки 16.12.2019, тобто через 18 днів. На підставі наведеного, а також того факту, що відповідачем не вказано жодної мотивованої підстави для відводу секретаря судового засідання, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заявленого відводу.

Що стосується клопотання відповідача про призначення судової будівельно-технічної товарознавчої експертизи, суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до приписів ст. 197 ЦПК України, питання про призначення експертизи вирішується у підготовчому засіданні.

Приписами Цивільного процесуального кодексу України (у редакції, чинній на момент подачі позову до суду) передбачалося подання клопотання про призначення експертизи до або під час попереднього судового засідання, а якщо таке не проводилося до початку розгляду справи по суті.

Втім, відповідач, всупереч вказаним нормам, своїм правом на своєчасне подання клопотання про призначення експертизи не скористався, заявивши таке зі значним проміжком часу вже на стадії розгляду справи по суті, при цьому, судом обмежений у такому не був. Доказів, які б підтверджували зворотнє, відповідачем не надано. Поважних причин не заявлення такого клопотання до цього часу судом не встановлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 222 ЦПК України, суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Враховуючи наведене, а також необхідність дотримання розумних строків розгляду справи та недопущення затягування розгляду справи, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу відсутні підстави для призначення вказаної експертизи, у зв`язку з чим клопотання відповідача про призначення судової будівельно-технічної товарознавчої експертизи слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 84, 91, 39-40, 222, 260-261 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви відповідача про виклик свідків відмовити.

У задоволенні клопотання відповідача про витребування доказів відмовити.

У задоволенні заяви відповідача про відвід секретаря судового засідання відмовити.

Клопотання відповідача про призначення судової будівельно-технічної товарознавчої експертизи залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Повне судове рішення складено і проголошено 26.12.2019 о 16:10 год.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.Й. Данко