Справа №359/9735/18
Провадження №2/359/1035/2019
30 липня 2019 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого Борця Є.О.,
при секретарі судового засідання Коробові О.П.,
за участю позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Вишеньківська сільська рада та Бориспільський районний відділ Управління Державної міграційної служби у Київській області, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим будинком,
1. Зміст позовних вимог та ставлення учасників цивільного процесу до позову.
1.1. В листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом та посилається на те, що він є власником житлового будинку по АДРЕСА_1 . Однак в цьому ж об`єкті нерухомого майна зареєстровано місце проживання ОСОБА_2 , який не є членом сім`ї позивача та не проживає в спірному житловому будинку. Тому ОСОБА_1 просить суд визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим будинком по АДРЕСА_1 .
1.2. У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримує позов та наполягає на його задоволенні.
1.3. ОСОБА_2 жодного разу не з`явився у судові засідання. Водночас, він неодноразово у встановленому порядку повідомлявся про час та місце розгляду цивільної справи. Це підтверджується поштовою кореспонденцією (а.с.30, 42-46, 55) та оголошеннями на офіційному веб-сайті судової влади України (а.с.47, 49).
1.4. Представник Вишеньківської сільської ради не з`явився у судове засідання та надіслав лист (а.с.26), в якому він повідомив про те, що при вирішення спору покладається на думку суду, та просить розглядати цивільну справу в його відсутності.
1.5. Представник Бориспільського РВ УДМС у Київській областітакож не з`явився у судове засідання та надіслав лист (а.с.39), в якому він просить розглянути цивільну справу в його відсутності.
2. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
2.1. ОСОБА_3 була власницею житлового будинку по АДРЕСА_1 . Ця обставина підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №134860779 від 20 серпня 2018 року (а.с.52-53).
2.2. Зі змісту виписки з погосподарської книги №586 від 8 травня 2019 року (а.с.51) вбачається, що у вказаному житловому будинку зареєстровано місце проживання ОСОБА_4 , який вказаний чоловіком ОСОБА_3 .
2.3. Ці обставини свідчать про те, що спірні правовідносини регулюються главою 6 «Користування жилими приміщеннями в будинках (квартирах) приватного житлового фонду» ЖК України.
3. Норми права та стала судова практика, якими керується суд при вирішенні спору.
3.1. Відповідно до ч.1 ст.156 ЖК України члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
3.2. Як роз`яснив Верховний Суд України у постановах від 5 листопада 2014 року в справі №6-158цс14 та від 16 листопада 2016 року в справі №6-709цс16, а також Верховний Суд у постановах від 29 січня 2018 року в справі №766/1955/16-ц та від 23 січня 2018 року в справі №461/3031/14-ц, право членів сім`ї власника будинку користуватись жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на будинок в особи, членами сім`ї якого вони є; із припиненням права власності особи втрачається й право користування жилим приміщенням у членів його сім`ї.
4. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору.
4.1. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 13 травня 2014 року (а.с.11-12) з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_5 був стягнутий борг за договорами позики в загальному розмірі 764103 гривень 26 копійок.
4.2. В рахунок погашення вказаного боргу були проведені електронні торги, в результаті яких ОСОБА_1 придбав житловий будинок по АДРЕСА_1 . Ця обставина підтверджується копією свідоцтва від 11 вересня 2018 року, виданого приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Дідок С.І. та зареєстрованого в реєстрі за №607 (а.с.7).
4.3. Аналіз викладених обставин переконливо свідчить про те, що право власності ОСОБА_3 на спірний житловий будинок припинилось. У зв`язку з цією подією припинилось також право ОСОБА_2 на користування цим об`єктом нерухомого майна.
4.4. З огляду на це суд вважає допустимим визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим будинком по
АДРЕСА_2 . Розподіл судових витрат.
5.1. Відповідно до ч.1 ст.141 та п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання, пов`язане з розподілом між сторонами судових витрат. Зокрема, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
5.2. ОСОБА_1 сплатив судовий збір в розмірі 704 гривень 80 копійок. Ця обставина підтверджується квитанцією №152 від 21 листопада 2018 року (а.с.14). Пред`явлений ним позов задоволений в повному обсязі.
5.3. З огляду на це суд вважає, що зі ОСОБА_2 на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 704 гривень 80 копійок.
Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, абз.1 ч.6 ст.259, ст.ст.263-265, ч.6 ст.268, ч.1 ст.280 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Вишеньківська сільська рада та Бориспільський районний відділ Управління Державної міграційної служби у Київській області, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим будинком задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим будинком по АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на оплату судового збору в розмірі 704 гривень 80 копійок.
Повний текст заочного рішення складений 9 серпня 2019 року.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.
Відповідач має право подати заяву про перегляд заочного рішення до Бориспільського міськрайонного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення. У разі відмови у задоволенні цієї заяви відповідач набуде право оскаржити заочне рішення до Київського апеляційного суду в загальному порядку.
Суддя
Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець