Провадження № 2-з/686/247/19
УХВАЛА

20 грудня 2018 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Чевилюк З.А. вивчивши клопотання представника Приватного вищого навчального закладу «Хмельницький економічний університет» про зустрічне забезпечення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного вищого навчального закладу «Хмельницький економічний університет» про визнання недійсними договорів та стягнення коштів,-

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні Хмельницького міськрайонного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Приватного вищого навчального закладу «Хмельницький економічний університет» про визнання недійсними договорів та стягнення коштів.

Позов забезпечено шляхом накладення арешту на нерухомість цілісний майновий комплекс, нежитлові приміщення загальною площею 2923,3 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 та заборонено вчинення будь-яких дій відносно вказаного об`єкта нерухомого майна, за ухвалою 11.11.2019 року.

В той же час відповідач 20.12.2019 року подає клопотання про зустрічне забезпечення шляхом зобов`язання ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок суду кошти в сумі 1 143 547 грн. Клопотання про зустрічне забезпечення мотивоване невиконанням ОСОБА_1 договірних зобов`язань в частині сплати 5 130 000 грн. та просять зобов`язати останню внести на депозитний рахунок суду суму еквівалентну балансовій вартості спірної нерухомості в розмірі 1 143 547,21 грн. Вказує, що вжиті заходи забезпечення позову можуть призвести до значної упущеної вигоди.

Вивчивши вимоги заявника, викладені у клопотанні про зустрічне забезпечення, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у звязку із забезпеченням позову.

Виходячи з положень ст. 154 ЦПК України, якою саме на суд покладається визначення підстав можливого застосування зустрічного забезпечення, а також його розміру, оцінка співмірності здійснюється, крім іншого, з урахуванням співвідношення права та інтересу, які просить захистити заявник, вартості майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Вид зустрічного забезпечення зазначається заявником.

Враховуючи викладене, суд знаходить заяву про зустрічне забезпечення позову такою, що не підлягає задоволенню.

Суд констатує, що вжиті ухвалою від 11.11.2019 року заходи забезпечення позову у вигляді арешту нерухомості за адресою АДРЕСА_1 та заборони вчинення будь-яких дій відносно вказаного об`єкта нерухомого майна, власником якого є відповідач не призведуть до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки арештоване майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпорядитися ним. Обрані позивачем заходи забезпечення позову не впливають на матеріальний стан відповідача, як власника майна, та не призводять до понесення додаткових витрат унаслідок їх застосування, доказів завдання відповідачу збитків унаслідок накладення арешту на майно та заборону вчинення дій щодо нього не надано.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених частиною третьою статті 154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зважаючи на викладене та реалізовуючи дискрецію в рамках визначених ст.154 ЦПК, беручи до уваги необґрунтованість розміру зустрічного забезпечення відповідачем, ненадання будь-яких доказів балансової вартості нерухомості суду, ймовірність упущеної вигоди не доведена, суд приходить до висновку, що у задоволені зустрічного забезпечення слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 150 -153, 154,353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИЛА:

Відмовити у задоволені заяви про зустрічне забезпечення Приватного вищого навчального закладу «Хмельницький економічний університет» .

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний термін з моменту проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 .

ВідповідачПриватний вищий навчальний заклад «Хмельницький економічний університет»,м.Хмельницький, вул..Камянецька 159/2.

Суддя: З.А.Чевилюк