Ухвала

7 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 754/1564/16-ц

провадження № 61-1658ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 листопада 2018 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

18 січня 2019 року до Верховного Суду подана касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 листопада 2018 року.

Ухвалою Верховного Суду від 30 січня 2019 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків. ОСОБА_1 необхідно було надати докази на підтвердження доводів, зазначених ним в обґрунтування клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали апеляційного суду, а також сплатити судовий збір у розмірі 384,20 грн.

21 травня 2019 року до Верховного Суду на виконання ухвали відОСОБА_1 надійшла копія конверта із штриховим ідентифікатором 668, яка підтверджує доводи заявника про отримання оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції 22 грудня 2018 року і свідчить про поважність причин пропуску заявником процесуального строку на подання касаційної скарги. Проте, надавши докази на підтвердження доводів клопотання про поновлення строку касаційного оскарження, заявник не подав документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 384,20 грн, натомість подав клопотання про зменшення судового збору до розміру його щомісячного доходу - 4,80 грн.

За таких обставин ухвалою Верховного Суду від 30 травня 2019 року поновлено ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 22 листопада 2018 року. Відмовлено заявнику у задоволенні клопотання про зменшення судового збору за подання касаційної скарги на вказане судове рішення. Продовженозаявнику встановлений судом процесуальний строк для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених в ухвалі Верховного Суду від 30 січня 2019 року, на три дні з дня вручення копії цієї ухвали.

30 липня 2019 року до касаційного суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання, у якому заявник просив зменшити судовий збір за подання касаційної скарги на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 листопада 2018 рокудо розміру його щомісячного доходу - 4,80 грн.

Зазначає, що встановлений законом розмір судового збору для нього є непомірно великим і він не має можливості його сплатити, оскільки підприємницькою діяльністю не займається і належних доходів немає, доглядає хвору матір похилого віку (1933 року народження), яка є інвалідом, та доньку (2011 року народження). Зазначав, що єдиним працюючим у сім`ї є лише його дружина, тому кошти на сплату судового збору відсутні. Вказує, що його місячний дохід має розмір 4,80 грн, що унеможливлює сплату судового збору у визначеному судом розмірі.

Суди в своїй діяльності дотримуються національних та міжнародних норм, стандартів та принципів здійснення правосуддя з метою підвищення ступеня довіри суспільства до органів судової влади та суміжних правових інститутів (положення Стратегії реформування судоустрою, судочинства та суміжних правових інститутів на 2015-2020 роки, схваленої Указом Президента України від 20 травня 2015 року № 276/2015).

Відповідно до змісту статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 44 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, в переліку процесуальних прав учасників справи, зокрема, є право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (пункт 3 частини першої статті 43 ЦПК України).

Вказане право особа може реалізувати шляхом подання процесуальних документів до судів відповідних інстанцій.

Відповідно до змісту частини другої статті 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Звернення заявника з цим клопотанням про зменшення судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 листопада 2018 року з підставаналогічних викладеним у клопотаннях від 18 січня 2019 року та 21 травня 2019 року є прикладом зловживання процесуальними правами та полягає у їх недобросовісному використанні, яке можна кваліфікувати через критерій відсутності серйозного законного інтересу, тобто легітимного прагнення до отримання певних переваг, передбачених процесуальним законом. Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухвалення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, які беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб. Щоразу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з метою захисту своїх прав, а задля досягнення сторонніх цілей, вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Такі дії суперечать основним засадами (принципами) цивільного судочинства, а також його завданню. З огляду на викладене вчинення заявником вказаних дій суд вважає за можливе визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Ураховуючи зазначене, клопотання ОСОБА_1 прозменшення судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 листопада 2018 року підлягає залишенню без розгляду.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

Варто зазначити, що залишення судом касаційної інстанції без розглядуклопотання ОСОБА_1 про зменшення судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 листопада 2018 року не може вважатися обмеженням доступу до суду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

Відповідно до частини третьої статті 185, частини другої статті 393 ЦПК України у разі невиконання ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху вона вважається неподаною та повертається.

Оскільки станом на 7 серпня 2019 року заявником не подано документа про сплату судового збору у встановленому законом розмірі, вказане свідчить про невиконання вимог ухвали Верховного Суду від 30 січня 2019 року в повному обсязі, щоперешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою і є підставою для визнання касаційної скарги неподаною та повернення її заявнику.

Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись статтями 185, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про зменшення судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 листопада 2018 року залишити без розгляду.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 листопада 2018 року вважати неподаною і повернути заявнику.

Заявнику надіслати копію ухвали разом з доданими до касаційної скарги матеріалами, іншим учасникам справи надіслати копію ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Карпенко