справа № 197/1260/16-ц
провадження № 2/197/34/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2019 року Широківський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Леонідової О.В.,

за участі секретаря судового засідання Піско Л.В.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Ліснецької А.І. ,

представника третьої особи Книги Я.Ю.,

розглянувши в залі суду в смт. Широке Широківського району Дніпропетровської області у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Широківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, Гречаноподівської сільської ради Широківського району Дніпропетровської області, третя особа - Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, про визнання права на земельну частку (пай) та визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач в листопаді 2016 року звернулась до суду з зазначеним позовом, який в подальшому уточнила, вказуючи, що її батько ОСОБА_4 в період з 1973 року по 1996 рік працював в колгоспі ХХ11 з`їзду КПРС, який в 1992 році перетворено в КСП «Вільне», батько помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , рішення про звільнення (вихід, виключення) із членів колгоспу не приймалося. Батько постійно проживав в селі Свистунове. КСП "Вільне" отримало державний акт на право колективної власності на землю 10 липня 1995 року, прізвище батька включено до списку - додатку до цього акту під № 439. Про порушення права на отримання земельної частки (паю) допущені щодо батька позивач дізналась в 2016 році, коли довідалася, що право на отримання земельної частки (паю) мають всі члени КСП згідно списку-додатку до Державного акту на право колективної власності на землю. А до цього не знала, земельні сертифікати членам КСП видавались після смерті батька, їй повідомили, що померлим членам КСП земельні сертифікати не видаються. В лютому 2019 рок позивач уточнила позовні вимоги, просить визнати за нею право на земельну частку (пай), встановлене Державним актом на право колективної власності на землю на ім`я батька, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити для позивача додатковий строк для прийняття спадщини у порядку спадкування за законом. В судовому засіданні позивач та її представник підтримали позовні вимоги, позивач пояснила, що її батько ОСОБА_4 до дня смерті був зареєстрований в Центрально- Міському районі м. Кривого Рогу, біля своєї дочки та її сестри ОСОБА_5 , але жив в селі Свистунове, в батька троє дітей до нотаріуса за прийняттям спадщини після смерті батька ніхто не звертався. Батько працював в КСП, як почали отримувати акти, був в списках, але землі йому не дали, вона випадково знайшла список в 2016 році, звернулась в суд.

Представник відповідача 1 Широківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, пояснила, що Широківська державна адміністрація не наділена правом прийняття, виключення з членів колективного сільськогосподарського підприємства.

Відповідач 2 Гречаноподівська сільська рада Широківського району Дніпропетровської області, в судове засідання представника не направили, надійшла заява про розгляд справи без їхньої присутності, заперечують проти задоволення позову. В письмових запереченнях від 06.12.2018 посилаються на те, що ОСОБА_4 був виключений зі списку з причини смерті (а.с. 247).

Представник третьої особи Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області Книга Я.Ю. суду пояснила, що відповідно до діючого законодавства підписано акт про передачу вищезазначених земель в комунальну власність, тому при вирішенні спору покладаються на розсуд суду, також зауважила, що позивач не зверталась до нотаріуса за оформленням спадщини, з пояснень позивача слідує, що спадкодавець був зареєстрований на момент смерті ще з одною дочкою, яка вважається такою, що прийняла спадщину.

Ухвалою судді від 28.11.2016 позовну заяву залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків. 12.12.2016 позивач надав уточнену позовну заяву, недоліки усунуто. Ухвалою судді від 12.12.2016 провадження у справі відкрито. Ухвалою судді від 03.02.2017 року підготовку справи до судового розгляду закінчено, призначено до судового розгляду. Ухвалою суду від 09.02.2017 подовжено розгляд справи за заявою позивача про відкладення розгляду справи. Ухвалою суду від 13.04.2017 подовжено розгляд справи за заявою позивача про відкладення розгляду справи. 15.06.2017 без виходу судді до нарадчої кімнати подовжено розгляд справи у зв`язку з неявкою відповідача. 26.09.2018 без виходу судді до нарадчої кімнати відкладено розгляд справи для виклику позивача, представника позивача. 08.11.2018 відкладено розгляд справи за клопотанням відповідача 1. 06.12.2018 відповідач 2 направив до суду письмові заперечення, просить відмовити в задоволенні позовних вимог позивача. 18.12.2018 відповідач 1 направив до суду відзив на позов, просить відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог. 18.12.2018 без виходу судді до нарадчої кімнати продовжено розгляд справи в порядку загального позовного провадження, відкладено підготовче засідання для вручення копії уточненої позовної заяви третій особі за клопотанням представника позивача. Ухвалою суду від 23.01.2019 залучено до участі в якості співвідповідача Гречаноподівську сільську раду, виключено відділ у Широківському районі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області зі складу третіх осіб, залучено Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області у якості третьої особи, продовжено підготовче провадження та відкладено підготовче засідання. 21.02.2019 відповідач 2 надав заяву про застосування строків позовної давності. 05.03.2019 представником позивача подано уточнену позовну заяву. Ухвалою суду від 22.04.2019 підготовче провадження закрито та призначено для розгляду справи по суті. Ухвалою суду від 22.05.2019 визнано явку позивача обов`язковою.

Вислухавши пояснення позивача, представника відповідача 1, представника третьої особи, дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлені такі фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин.

Позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_4 відповідно до свідоцтва про народження, свідоцтв про укладання та розірвання шлюбу (а.с.8-11).

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 згідно зі свідоцтвом про смерть (а.с. 12).

Згідно з довідкою Розилюксембурзької (перейменована на Гречаноподівську) сільської ради № 729 від 02.09.2016 ОСОБА_4 до дня смерті проживав без реєстрації в АДРЕСА_3 , проживав сам (а.с. 33). Відповідно до листа Гречаноподівської сільської ради № 616/02-16 від 15.05.2019 на момент смерті ОСОБА_4 не був зареєстрований на території Гречаноподівської сільської ради (а.с. 232). Згідно із поясненнями позивача на момент смерті її батько ОСОБА_4 був зареєстрований в Центрально - Міському районі м . Кривого Рогу, біля своєї дочки та її сестри ОСОБА_5 , письмових документів про реєстрацію спадкодавця на момент смерті суду не надано.

Листом Широківської державної нотаріальної контори № 531/01-16 від 13.05.2019 та інформаційною довідкою зі спадкового реєстру підтверджено, що спадкова справа після ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась, спадкоємці за прийняттям спадщини не звертались (а.с. 228-231).

Батько позивача ОСОБА_4 24.08.1973 прийнятий в члени колгоспу ім. 22 з`їзду КПРС, що підтверджується архівним витягом з протоколу загальних зборів колгоспників № 3 від 24.08.1973 (а.с. 13). Відповідно до розпорядження Представника Президента від 10.12.1992 перереєстровано статут колгоспу ім. 22 з`їзду КПРС в КСП "Вільне" (а.с. 14-25). КСП "Вільне" отримало державний акт на право колективної власності на землю 10 липня 1995 року, прізвище батька позивача включено до списку - додатку до цього акту під № 439 (а.с. 28-31). Розпорядженням голови Широківськогї районної державної адміністрації від 23.04.2001 скасовано державну реєстрацію КСП "Вільне" (а.с. 26). Позивачем не надано доказів, чи працював її батьо в КСП "Вільне і до якого часу.

У ч. 9 ст. ст. 5 3K України (станом на 1995) передбачено, що кожний член КСП, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства у разі виходу з нього має право одержати свою частку землі в натурі (на місцевості), яка визначається в порядку, передбаченому частинами 6 і 7 ст. 6 цього Кодексу.

Згідно із ч. 6 ст. 6 ЗК України при обчисленні розміру середньої земельної частки, що обчислюється сільською, селищною, міською Радою народних депутатів, враховується сільськогосподарські угіддя (у тому числі рілля), якими користуються підприємства, установи, організації та громадяни у межах території даної Ради, крім тих підприємств, установ і організацій, землі яких не підлягають приватизації.

Загальний розмір обчисленої площі, як зазначалось у ч.7 ст. 6 ЗК України, поділяється на кількість осіб, які працюють у сільському господарстві, пенсіонерів, які раніше працювали у сільському господарстві і проживають у сільській місцевості, а також осіб, зайнятих у соціальній сфері на селі.

До числа осіб, які працюють у сільському господарстві, відповідно до ч. 8 ст. 6 ЗК України належать усі працівники КСП, підсобних сільських господарств, селянських фермерських господарств, інших сільськогосподарських підприємств, установ і організацій.

Згідно з ч.2, ч.3 ст.1 Указу Президента України від 08.08.1995 року №720/95, паювання земель радгоспів та інших державних сільськогосподарських підприємств здійснюється після перетворення їх на колективні сільськогосподарські підприємства. Паювання земель передбачає визначення розміру земельної частки (паю) у колективній власності на землю кожного члена КСП, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства без виділення земельних ділянок в натурі ( на місцевості).

Право на земельну частку (пай), згідно з ст. 2 названого Указу, мають члени КСП, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства, в тому числі пенсіонери, які раніше працювали в ньому і залишаються членами зазначеного підприємства, кооперативу, товариства, відповідно до списку, що додається до державного акту на право колективної власності на землю.

При паюванні вартість і розміри в умовних кадастрових гектарах земельних часток (паїв) всіх членів підприємства, кооперативу, товариства є рівними.

Відповідно до ст. 5 цього Указу, видача громадянам сертифікатів на право на земельну частку (пай) єдиного в Україні зразка та їх реєстрація проводяться відповідною районною державною адміністрацією.

У разі виходу власника земельної частки (паю) з КСП, як зазначається в ст. 6 Указу, за його заявою здійснюється відведення земельної ділянки в натурі в установленому порядку і видається державний акт на право приватної власності на цю земельну ділянку.

Після видачі громадянинові державного акта на право приватної власності на земельну ділянку, сертифікат на право на земельну частку (пай) повертається до районної державної адміністрації.

На підставі рішення Розилюксембурзької сільської ради від 31 травня 1995 року за №19-ІV/ХХІІ про передачу земель площею 3304,4 гектарів у колективну власність КСП "Вільне" та 10 липня 1995 року КСП "Вільне" видано державний акт на право колективної власності на землю серії НОМЕР_1, зареєстрований 10.07.1995 за ШР №10. ОСОБА_4 був включений до додатку №1 державного акту на право колективної власності на землю від 31.05.1995 №19-IV/ХХІІ, але згідно протоколу №1 загальних зборів КСП "Вільне" від 14.02.1997 був виключений із списку у зв`язку зі смертю (а.с. 28-31, 171).

Як роз`яснив Верховний Суд України в п. 24 Постанови Пленуму 16.04.2004 N 7 "Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ" член колективного сільськогосподарського підприємства (далі - КСП), включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, набуває права на земельну частку (пай) з дня видачі цього акта, і в разі його смерті успадкування права на земельний пай здійснюється за нормами ЦК, у тому числі й у випадку, коли з різних причин ця особа не отримала сертифікат на право на земельну частку (пай). Невнесення до зазначеного вище списку особи, яка була членом КСП на час передачі у колективну власність землі, не може позбавити її права на земельну частку.

Як слідує з матеріалів справи батько позивача був включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, який виданий КСП "Вільне" 10.07.2019.

Згідно із п. п.4, 5 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України, що набрав чинності з 01.01.2004, Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Оскільки дій, що свідчать про прийняття спадщини, передбачених ст. 549 ЦК України 1963 року, не було вчинено спадкоємцями, тому до спірних правовідносин застосовуються правила книги шостої діючого Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст. ст. 1268,1269 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

В судовому засіданні встанолено, що позивач ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_4 та спадкоємицею першої черги згідно зі ст. 1261 ЦК України, але не прийняла спадщину відповідно до вимог ст. ст. 1268, 1269 ЦК України - не була зареєстрована разом зі спадкодавцем на момент смерті, не подавала нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини, також, зі слів позивача, є спадкоємиця першої черги - дочка померлого спадкодавця, сестра позивача, яка прийняла спадщину відповідно до вимог ч.3 ст. 1268 ЦК України. Отже, звернення позивача до суду з позовом про визнання за нею права на земельну частку пай після померлого батька та визначення додаткового строку для прийняття спадщини є передчасним, оскільки спадщину позивач у встановленому законом порядку не приймала.

Таким чином, в позові слід відмовити.

Відповідачем 2 подано заяву про застосування позовної давності. Оскільки відмова в позові грунтується на тому, що позивач не прийняла спадщину після серті батька, тому питання щодо позовної давності не підлягає розгляду судом в даному випадку.

Згідно з вимогами ст. 141 ЦПК України судові витрати слід покласти на позивача.

Керуючись ст.ст.4, 5, 141, 259, 263-265, 268, 352, 354, 355, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (проживаючої за адресою: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Широківської районної державної адміністрації Дніпропетровської області (місцезнаходження: вул. Соборна, 107, смт Широке Широківського району Дніпропетровської області, ), Гречаноподівської сільської ради Широківського району Дніпропетровської області (місцезнаходження: вул. Степова, 1, с. Гречані Поди Широківського району Дніпропетровської області, ), третя особа - Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (місцезнаходження: проспект. Олександра Поля, 2, м. Дніпро, ), про визнання права на земельну частку (пай) та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - через Широківський районний суд Дніпропетровської області) протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складене 16.08.2019 року.

Суддя О.В. Леонідова