Провадження №2/523/5193/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" грудня 2019 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Дяченко В.Г., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла зазначена позовна заява, в якій позивач просить визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , в порядку спадкування за законом.

Зазначена позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а саме:

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- не сплачено судовий збір на заявлену вимогу майного характеру;

- у позовній заяві не визначено ціну позову;

- не надано копії позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб;

- не надано попереднього розрахунку суми судових витрат, які поніс позивач, і очікує понести у звязку із розглядом справи; надати підтверження про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав

Згідно акту від 07.11.2019 року при були відсутні наступні документи: квитанція про сплату судового збору та додатки які зазначені в позовній заяві.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

На день подання позову неможливо встановити точну ціну спірного майна, тому розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Відповідно ст.ст. 1, 2 Закону України «Про судовий збір» (далі Закон), судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання заяви не майнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви майнового характеру для фізичних осіб 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Станом на 01.01.2019 р. розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921 гривень.

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Оригінал такої квитанції додається до всіх позовних заяв, апеляційних та касаційних скарг, інших судових документів, що направляються до судової інстанції.

З огляду на викладене, вважаю, що необхідно попередньо визначити розмір судового збору в розмірі 50% від 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 4802,50 грн., з наступним стягненням недоплаченого судового збору відповідно до ціни позову, яка буде встановлена судом при вирішенні справи.

Також, у позовній заяві ОСОБА_1 в якості відповідача зазначає приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Русских Світлану Борисівну, не обґрунтовуючи, яким чином приватний нотаріус порушує права позивача.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Виходячи з вищезазначеного, вважаю, що дана позовна заява подана з порушення вимог ст. 175 ЦПК України, у з в`язку з чим підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 133-140, 175, 185, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) про визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Повідомити про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання заяви про усунення недоліків у семиденний строк з дня отримання копії ухвали - до канцелярії Суворовського районного суду м. Одеси, в іншому випадку позовна заява буде вважатись не поданою та повернута.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: sv.od.court.gov.ua.

Копію ухвали направити позивачеві для виконання.

Ухвала не оскарженню підлягає.

Суддя