КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2019 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

за участі секретаря судового засідання Сакалоша Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», третя особа: товариство з обмеженою відповідальністю «Індустріальний будівельний холдинг», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИЛА:

У листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду першої інстанції з вказаним позовом посилаючись на те, що на підставі договору дарування від 13 травня 2005 року вона є власником нежитлового приміщення, загальною площею 77 кв.м., яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . У квітні 2014 року відбулось залиття вказаного приміщення. Комісією було встановлено, що залиття нежитлового приміщення відбулось в результаті пориву трубопроводу холодного водопостачання в підвалі житлового будинку АДРЕСА_1 , який стався 17 квітня 2017 року.

За результатами проведення незалежної оцінки 06 грудня 2017 року було встановлено, що розмір матеріального збитку становить 717802 грн. Балансоутримувачем та обслуговуючою організацією будинку АДРЕСА_1 є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району у м. Києві».

До обов`язків балансоутримувача входить забезпечення належного технічного стану внутрішньо будинкових систем багатоквартирного будинку до точки розподілу, проведення періодичного ремонту внутрішньо-будинкових систем. однак неналежне виконання відповідачем обов`язків призвело до погіршення технічного стану трубопроводу холодного водопостачання, в результаті чого стався порив зазначеного трубопроводу, що призвело до залиття нежитлового приміщення та заподіяння матеріальних збитків.

Окрім матеріальної шкоди позивачу було завдано і моральну шкоду, пов`язану із порушенням її нормального способу життя, оскільки вона була змушена деякий час не проживати в квартирі, що була затоплена. Це спричинило психологічні переживання, що відобразились у душевних стражданнях. Завдану моральну шкоду оцінює у розмірі 25000,00 грн.

З врахуванням викладеного та заяви про збільшення позовних вимог, позивач просила суд першої інстанції стягнути з відповідача на її користь 717802,00 грн. матеріального збитку; моральну шкоду у розмірі 25000,00 грн.; витрати на правову допомогу у розмірі 25000,00 грн.; витрати на проведену незалежну оцінку у розмірі 8 000,00 грн., судовий збір у розмірі 7 178,02 грн. та 768,40 грн.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2019 року в задоволенні позову було відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

В доводах апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що позивачем не доведено що саме КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» має вживати заходи щодо уникнення аварійних ситуацій, вважаючи що такими обов`язками наділена компанія ТОВ «Індустріально-будівельний холдинг» у відповідності до договору №10 про надання послуг з утримання будинків, споруд, об`єктів благоустрою і прибудинкових територій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного мікрорайону «Шулявка» Шевченківського району м. Києва від 10 січня 2017 року та Переліку переданих балансоутримувачем підрядній компанії на обслуговування житлових будинків.

Однак викладене спростовується рішенням Шевченківської районної у м. Києві ради №187 від 19 лютого 2007 року «Про вдосконалення системи управління житлово-комунальним господарством Шевченківського району». Так, відповідно до змісту цього рішення саме відповідачу передано на баланс та закріплено за підприємством на праві господарського відання майно територіальної громади м. Києва.

Згідно Статуту КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» метою діяльності підприємства є забезпечення ефективного управління, належного управління житлового та нежитлового фонду, утримання прибудинкової території, об`єктів благоустрою та отримання прибутку.

Відповідно до положень Закону України «Про житлово-комунальні послуги» саме балансоутримувач зобов`язаний забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном, забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил, забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.

Окрім того, рішенням Господарського суду м. Києва було встановлено вину КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» в пориві трубопроводу в системі холодного водопостачання, у результаті якого відбулось залиття водою належного позивачу приміщення.

Щодо неприйняття судом Звіту з незалежної оцінки від 06 грудня 2017 року як доказу у справі, то незалежна оцінка розміру матеріального збитку, який було завдано залиттям приміщення було проведено на замовлення позивача. До розміру збитків було враховано вартість збитків від пошкодження нерухомого майна, вартість збитків завданих внаслідок пошкодження книг, вартість збитків завданих внаслідок пошкодження меблів, вартість збитків завданих внаслідок пошкодження побутової техніки, які розраховувалися відповідно до Методики визначення причин залиття з урахуванням нових технологій та визначення матеріальної шкоди за його наслідками. При розрахунку вартості відновлювального ремонту враховується заміна пошкоджених покриттів на аналогічні. Вартість ремонтно-будівельних робіт визначалася з урахуванням ДСТУ БД.1.1-1:2013.

Вказаний Звіт стосується саме приміщення, яке належить на праві власності позивачу та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 77,7 кв.м. У зв`язку з тим, що вказане нежитлове приміщення та квартира АДРЕСА_3 є згрупованими, то по тексту Звіту було помилково вказана адреса: АДРЕСА_3 замість АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

На адресу Київського апеляційного суду 25 вересня 2019 року надійшов відзив на апеляційну скаргу від КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», в якому останній зазначає, що виконавцем житлово-комунальних послуг з технічного обслуговування внутрішньо-будинкових систем електропостачання, тепло-, водопостачання, водовідведення, зливної каналізації, включаючи обслуговування та контроль за технічним станом герметизації інженерних вводів, ведення відповідної технічної документації, інженерне обладнання та системи тощо у багатоквартирному будинку по АДРЕСА_1 є ТОВ «Індустріальний Будівельний Холдинг».

Всі інші доводи щодо заперечення апеляційної скарги зводяться до викладу обставин, які зазначалися у відзиві на позовну заяву та досліджувалися судом першої інстанції.

На підставі викладеного у відзиві, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Представник позивача підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити.

Представник відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечував.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши учасників справи, які з`явилися в судове засідання, доходить висновку що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення, загальною площею 77 кв.м., яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору дарування від 13 травня 2005 року, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Клітко В.В. та зареєстровано в реєстрі за № 4421, право власності зареєстровано Київським міським бюро технічної інвентаризації 19.05.2005 року в реєстровій книзі №д-17п-130, реєстраційний запис № 2750-П (т. 1, а.с.7).

Відповідно до акту обстеження санітарно-технічного стану квартири АДРЕСА_1 від 26 квітня 2017 року, залиття даного приміщення сталось в результаті пориву трубопроводу холодного водопостачання в підвалі житлового будинку АДРЕСА_1 17 квітня 2017 року (т. 1, а.с. 9).

Однак, суд першої інстанції дійшов висновку, що акт від 26 квітня 2017 року за формою та змістом не відповідає вимогам, що встановлені у Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, а саме: відсутній детальний опис події; не виявлено конкретне місце події; не встановлено зони відповідальності Управителя/Виконавця житлово-комунальних послуг; не встановлено причини події; не виключено несанкціонованого втручання власників/ мешканців квартири/нежитлового приміщення у роботу системи холодного водопостачання; відсутні висновки і рекомендації комісії щодо заподіювана шкоди; відсутня інформація щодо присутності представників позивача при здійсненні комісійного обстеження.

Позивачем була проведена оцінка пошкодженого майна на підставі договору про проведення оцінки майна № 18-05-17-ОМ від 17 травня 2014 року (далі - Договір), який було долучено до матеріалів справи лише разом з заявою про збільшення позовних вимог від 26 липня 2019 року.

У пункті 1.1. Договору зазначено «…та нежитлове приміщення АДРЕСА_1», оцінка якого, згідно зі Звіту, не проводилась, а згадка про приміщення АДРЕСА_1 відсутня у Звіті по оцінці. У пунктах 8.1.-8.3. договору вказано, оцінка проводиться станом на 19 травня 2017 року, а Звіт про незалежну оцінку, підтверджений підписаним сторонами актом прийому-передачі послуг оплачується в повному обсязі на підставі підписаного сторонами акту, без посилання на відстрочку платежу до 1 червня 2019 року, зазначену в п.2.2 Договору, що не узгоджується з порядку розділу 8 договору - обов`язок своєчасно здійснювати оплату послуг.

Відповідно до звіту з незалежної оцінки від 06 грудня 2017 року, вартість збитків від пошкодження нерухомого майна становить 372 776,00 грн.; вартість збитків, завданих внаслідок пошкодження книг - 70 005,00 грн.; вартість збитків, завданих внаслідок пошкодження меблів - 152 456,00 грн.; вартість збитків, завданих внаслідок пошкодження побутової техніки - 122 565,00 грн., а всього вартість збитків пошкодженого об`єкта оцінювання складає 717 802,00 гр. (т. 1, а.с.17).

Разом з тим, об`єктом оцінки звіту є розмір матеріального збитку, завданого власнику нерухомого та рухомого майна (меблі, побутова техніка, посуд, книги та інше майно), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 . В той же час, за змістом позову та відповідно до акту, залиття відбулось у нежитловому приміщенні АДРЕСА_1 .

Посилання на адресу розміщення оціненого майна - АДРЕСА_3 , міститься в звіті: у висновку про вартість майна; у пунктах висновку 1.1, 1.4 (ідентифікація об`єкта оцінки, опис об`єкта оцінки); у пунктах 2.1, 2.2 (визначення вартості об`єкта оцінки); в таблиці пункту 3.1.(т.1, а.с. 19,66,71).

У відповідності до документу, доданого у звіті - за назвою Договірна ціна на будівництво ремонтні роботи житлової квартири, за підписом представників ПП «Беркут-Буд» також вказано про роботи по АДРЕСА_3 , що здійснюються в 2017 році (т.1, а.с.100).

Відповідно до копії листа виконавчого директора ТОВ «Содель» № 32 від 10 квітня 2019 року, наданого суду позивачем, повідомляється, що нежитлове приміщення АДРЕСА_1 та квартира АДРЕСА_3 , що знаходиться за тією ж адресою, є згрупованими, що підтверджено технічною характеристикою квартири, тобто нежитлове приміщення є підвалом та знаходиться рівнем нижче під квартирою АДРЕСА_3 , по тексту Звіту з незалежної оцінки від 06 грудня 2017 року, помилково вказана квартира АДРЕСА_3 замість нежитлового приміщення АДРЕСА_1 .

Такий доказ, було створено через два роки після проведення оцінки.

Крім того, у копії «Договірної ціни «Ремонтні роботи житлової квартири по АДРЕСА_3 » зазначена вартість матеріальних ресурсів 351 672,19 грн., а у висновку про вартість майна Звіту з незалежної оцінки - 372 776,00 грн. (т. 1, а.с.100).

У Звіті з незалежної оцінки враховані також результати 25 актів технічного стану побутової техніки, вартість збитків яких оцінена в сумі 122 565,00 грн., зроблених в КБТ-Сервіс (т.1, а.с.84-97)

Разом з тим, позивачем не було надано доказів підтвердження правового статусу КБТ-Сервіс, доказів укладення договору на виконання послуг оцінки техніки. Зокрема, не відоме місце проведення технічного огляду, кваліфікація та персональні дані фахівця, який оглядав та встановлював причину виникнення недоцільності ремонту, яка однакова для всієї техніки. 25 товарів побутової техніки, не ідентифіковані за часом виготовлення, строку експлуатації та зносу. Зазначена техніка була технічно обстежена 09 серпня 2017 року, після 4 місячного строку після «залиття водою (рідиною)» встановити причину несправностей взагалі не виявляється можливим.

Позивачем не підтверджено в установленому порядку та не надано жодних доказів приналежності йому зазначеної техніки, наявність її у нежитловому приміщенні під час залиття нежитлового приміщення, як і сам факт такого залиття тощо.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку, що комісійного встановлення технічного стану побутової техніки, не відбувалось, не відтворено в актах осіб, які приймали участь у встановленні технічного стану, відсутні істотні дані щодо умов експлуатації зазначеної техніки, її моральної та фізичної зношеності, і причинно-наслідкового зв`язку між залиття нежитлового приміщення АДРЕСА_1 і технічними недоліками побутової техніки. Тому використані у Звіті акти не можуть ідентифікуватись як такі, що проведені у відповідності з чинним законодавством.

Що стосується оцінених книжок, то оцінювач провів консультації з продавцями на книжковому ринку та з`ясував, що середня вартість продажу подібних книжок складає 50 грн. за одиницю (т. 1, а.с. 66), що суперечить даним вказаним у переліку книг, їх початкової та остаточної ціни, де джерелом інформації є мережа Інтернет.

Крім того, оцінювачем не зазначено наявності жодної книги з характерними пошкодженнями у результаті їх залиття, не знижено їх вартість у результаті характерних пошкоджень, що свідчить про необґрунтованість оцінки.

Позивач стверджує, що збитки від пошкодження меблів складають 152 456 грн. Однак, до матеріалів справи та Звіту не долучено жодного доказу, який би свідчив наявність зазначених меблів у нежитловому приміщенні, розміщеному по АДРЕСА_1 , не підтверджено в установленому порядку їх приналежність позивачу, відсутні документи на підтвердження часу/року виготовлення меблів, не встановлено реального їх стану, рівень їх фізичного зносу, придатність їх до використання за призначенням до залиття та після нього.

Отже, складений звіт свідчить про істотне порушення Оцінювачем обов`язків щодо дотримання під час здійснення оціночної діяльності вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» та нормативно-правових актів з оцінки майна, без надання доказів належності позивачу, а відтак, не є належним доказом.

Лист ТОВ «Содель» від 10 квітня 2019 року №32 за підписом виконавчого директора, засвідчує порушення правил проведення незалежної оцінки - внесення змін до Звіту без дотримання вимог чинного законодавства - не проведено огляд, аналіз предмету оцінки з додавання відповідних правовстановлюючих документів, без посилання на норми права, які дозволяють змінювати вихідні дані затвердженого 1,6 років назад Звіту у такому порядку та спосіб, тому не належить до допустимих доказів у справі.

Аналогічним за змістом є лист ПП «Беркут-буд» від 09 квітня 2019 року №1- 04/09, що не містить посилань на норми права, які дозволяють змінювати вихідні дані застосовані 1,6 років назад у Звіті у такому порядку та спосіб, тому не належить до допустимих доказів у справі.

Позивачем не надано доказів існування у підвальному приміщенні під час залиття книжок, меблів, техніки та самої площі залиття, розміру пошкоджень, оскільки в акті про залиття від 26 квітня 2017 року такі обставини не описані.

Окрім того, судом першої інстанції встановлено, що КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» є балансоутримувачем багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1 .

Статутна діяльність КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» здійснюється за КВЕД-2010 - 81.10 Комплексне обслуговування об`єктів. Ці послуги включають: загальне прибирання приміщень, догляд за ними, усунення сміття, забезпечення охорони та безпеки, доставку пошти, послуги портьє, прання та суміжні послуги допоміжного характеру. Цей клас також включає: обслуговування зайнятих урядом і органами державного управління будинків; управління житлом та іншим нерухомим майном у співвласності; діяльність житлово-експлуатаційних контор; діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків (ОСББ) та їх асоціацій; діяльність садових товариств, гаражних і житлово-будівельних кооперативів.

З метою реалізації балансоутримувачем зазначеного права після проведення електронних конкурсних торгів 10 січня 2017 року згідно ДК 016:2010 код 81.10.10-00.00 Послуги допоміжні комбіновані щодо різних об`єктів, між КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» укладено договір з ТОВ «Індустріальний Будівельний Холдинг» щодо «прибирання і утримання місць загального користування, сходових клітин, прибудинкової території, утримання і технічного обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних та комунікаційних мереж (централізованого опалення, централізованого водопостачання та водовідведення, централізованого постачання гарячої води, електропостачання)», без передачі їх на баланс Виконавця, у житлових будинках комунальної власності неадміністративного району «Шулявка» Шевченківського району міста Києва.

На підставі п.3.2.3 вказаного вище договору та п.6.Технічного завдання (Додаток № 2) товариство з обмеженою відповідальністю «Індустріальний Будівельний Холдинг» здійснює технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем електропостачання, тепло-, водопостачання, водовідведення, зливної каналізації, що, зокрема, включає обслуговування та контроль за технічним станом герметизації інженерних вводів; ведення відповідної технічної документації та інженерне обладнання та системи тощо.

Пунктом 3.2.4. договору від 10 січня 2017 року визначено обов`язок товариства з обмеженою відповідальністю «Індустріальний Будівельний Холдинг» - своєчасно вживати заходів щодо уникнення та ліквідації аварійних ситуацій, пов`язаних з технічним станом житлових будинків та їх інженерним обладнанням; п.3.2.5. договору - відшкодувати збитки, завдані майну, житловому приміщенню, та шкоду, заподіяну життю чи здоров`ю мешканців будинків у випадку надання неякісних послуг, розмірі й порядку згідно з чинним законодавством України.

Тобто, виконавцем житлово-комунальних послуг з технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем електропостачання, тепло-, водопостачання, водовідведення, зливної каналізації, що, зокрема, включаючи обслуговування та контроль за технічним станом герметизації інженерних вводів; ведення відповідної технічної документації, інженерне обладнання та системи тощо у багатоквартирному будинку по АДРЕСА_1 - є ТОВ «Індустріальний Будівельний Холдинг».

Відповідно до Типового переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та Типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2009 №529 до складу цих послуг належать зокрема технічне обслуговування внутрішньо-будинкових систем тепло- гарячого холодного водопостачання водовідведення і зливної каналізації та поточний ремонт конструктивних елементів, внутрішньо-будинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, теплопостачання та зливової каналізації і технічних пристроїв будинків.

Враховуючи викладене та те, що позивачем не доведено, що залиття сталося з вини відповідача у причинно-наслідковому зв`язку між діями та наслідками, не доведено розмір матеріального збитку та завданої моральної шкоди суд першої інстанції дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Судова колегія погоджується з такими висновками суду першої інстанції враховуючи таке.

Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі (ч.ч.1,4, 5 ст.319 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Доказами, відповідно до ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Приписами ч.ч. 1,6 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Положеннями п. 9 ч. 2 ст. 16 ЦК України передбачено відшкодування моральної (немайнової) шкоди як спосіб захисту цивільних прав та інтересів.

Згідно з п. 3) ч. 2 цієї статті моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Суд першої інстанції детально оцінив кожний із наданих позивачкою доказів і прийшов до правильного висновку про те, що позивачка не довела належними і допустимими доказами розмір заподіяної їй шкоди, внаслідок залиття належного їй нежитлового приміщення. Ці висновки суду доводи апеляційної скарги не спростували. Так із матеріалів справи не вбачається яке рухоме майно знаходилось на час залиття в приміщенні, відсутній опис цього майна за участю представника відповідача, відсутній опис пошкоджень цього майна.

Також із звіту з незалежної оцінки при визначенні розміру збитку,завданого нерухомому майну вбачається, що оцінювачем не оглядалось приміщення і не встановлювались пошкодження, які була йому завдані, а за основу для проведення розрахунку була взята Договірна ціна на будівництво «Ремонті роботи житлової квартири по АДРЕСА_3 , що здійснюється в 2017 році», яка була складена підрядником ПП Беркут-Буд.

Згідно з ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» Звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

На підставі статті 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» договір на проведення оцінки майна укладається в письмовій формі.

Відповідно до пункту 51 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року №1440 незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки; ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; тощо.

З врахуванням , судова колегія погоджується із судом першої інстанції в тому, що звітом з незалежної оцінки, який був наданий позивачкою також не доведений розмір матеріального збитку від пошкодження нерухомого майна.

Як зазначалось вище, для покладення деліктної відповідальності за шкоду, заподіяну майну фізичної особи необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Оскільки позивачкою не доведена наявність шкоди, подальше встановлення винної особи для покладення обов`язку відшкодування такої шкоди є недоцільним, отже судова колегія не вбачає підстав для перевірки правильності висновків суду щодо вини відповідача в заподіянні шкоди. Ця обставина не впливає на правильність висновків суду про відмову у задоволенні позову.

З урахуванням наведених норм права і встановлених судом обставин справи, позивачем не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження розміру завданого матеріального збитку залиттям нежитлового приміщення, а тому висновки суду щодо необґрунтованості заявлених позовних вимог є правильними.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для скасування оскаржуваного рішення суду, яке ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, таким чином апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 369, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», третя особа: товариство з обмеженою відповідальністю «Індустріальний будівельний холдинг», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення в порядку та з підстав, що визначені ст. 389 ЦПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 23 грудня 2019 року.

Суддя-доповідач

Судді: