Постанова

Іменем України

12 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 372/3554/16

провадження № 61-31107св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Жданової В. С. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А.,

учасники справи:

позивач - публічне акціонерне товариство «Київобленерго»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Київобленерго» на рішення апеляційного суду Київської області у складі колегії суддів: Кулішенка Ю. М., Ігнатченко Н. В., Мережко М. В. від 12 липня 2017 року,

ВСТАНОВИВ:

Підпунктом 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» передбачено, що касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2016 року публічне акціонерне товариство «Київобленерго» (далі - ПАТ «Київобленерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення правил користування електричною енергією для населення.

Позов мотивований тим, що 26 квітня 2016 року при перевірці Правил користування електричною енергією для населення, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН), в багатоквартирному житловому будинку АДРЕСА_1 , мешканцем якого є ОСОБА_1 , працівниками ПАТ «Київобленерго» було виявлено порушення правил користування електричною енергією, яке виявилось у відсутності пломб енергопостачальної організації на клемній кришці електролічильника, а також відсутності пломби Укрметртестстандарту на кожусі електролічильника, про що складено відповідний акт, в якому зафіксовано виявлені порушення, та розраховано відповідачу суму відшкодування збитків у розмірі 105 503 грн 74 коп.

Посилаючись на те, що вказані збитки відповідачем не відшкодовані, ПАТ «Київобленерго» просив задовольнити позов та стягнути з відповідача збитки у розмірі 105 503 грн 74 коп.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 03 травня 2017 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Київобленерго» суму збитків, завданих внаслідок порушення ПКЕЕН в сумі 105 503 грн 74 коп. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Суд першої інстанції, задовольняючи позов, виходив з того, що відповідач допустив порушення ПКЕЕН, що виявились у відсутності пломб енергопостачальної організації на клемній кришці електролічильника, а також відсутності пломби Укрметртестстандарту на кожусі електролічильника.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Рішенням апеляційного суду Київської області від 12 липня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, рішення Обухівського районного суду Київської області від 03 травня 2017 року скасовано та ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Рішення апеляційного суду мотивоване недоведеністю факту втручання позивача у роботу лічильника, оскільки лічильник знаходився в трансформаторній будці, а не в багатоквартирному будинку, експертиза пошкоджених засобів обліку не проводилась, а було складено лише акт №170145 від 26 квітня 2016 року технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії, у якому зазначено, що демонтовано лічильник, технічна перевірка не проводилась.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнення її доводів

У липні 2017 року ПАТ «Київобленерго»подало до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення апеляційного суду, а рішення суду першої інстанції залишити в силі.

Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційним судом не враховано, що 01 листопада 2013 року між сторонами було оформлено акт № 030898 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, встановлених на ньому. Відповідно до цього акту на відповідальне збереження відповідачу було передано прилад обліку НІК 2301 1АП №0776949, а також пломбу № 75996148. Також поза увагою суду залишився факт наявності інформації про встановлення на приладі обліку пломби державної повірки в самому договорі. Отже, під час засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН на підставі акту про порушення № К 031736 від 26 квітня 2016 року та здійсненні розрахунку по даному акту, позивачем було дотримано всіх вимог, зазначених в ПКЕЕН та Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика). Сума збитків, нарахованих відповідачу, є законною та обґрунтованою.

Відзив до суду касаційної інстанції не подано.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04 серпня 2017 року відкрито касаційне провадження в указаній справі і витребувано справу № 372/3554/16-ц з Обухівського районного суду Київської області.

Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У травні 2018 року справа передана до Верховного Суду.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суд установив, що 03 січня 2013 року між ПАТ «Київенерго» та ОСОБА_1 укладено договір користування електричною енергією №200933671. Облік електричної енергії здійснювався за допомогою лічильника тип. НІК 2301АП3 № 0776949, дата повірки 2012 рік.

26 квітня відбулося коротке замикання електромережі в трансформаторній будці, де був розташований електролічильник, внаслідок чого вийшов з ладу трансформатор ТМ 160 кВл ТП 10/0,4 кв № 1431.

Цього ж дня, 26 квітня 2016 року в ході технічної перевірки об`єкта в АДРЕСА_1 , було виявлено порушення ПККЕН і складено акт про порушення № К 031736. Порушення ПКЕЕН полягало в у відсутності пломби на клемній кришці електролічильника, а також пломби Укрметртестстандарту на кожусі електролічильника в місцях, передбачених виробником. Відсутня клемна кришка електролічильника, також пошкоджено лічильник в області клемної кришки та стяжних гвинтів кожуха з цоколем електролічильника. Кожух лічильника обгорілий. Серійний номер візуально не проглядається. Є підозра на втручання в механізм електролічильника, що спричинило струм короткого замикання, внаслідок чого пошкодився ТМ 160 кВл ТП 10/0,4 кв № 1431.

Відповідач був присутнім під час виявлення порушення ПКЕЕН про що свідчить його підпис в акті.

26 квітня 2016 року представниками ПАТ «Київобленерго» також складено акт тимчасового вилучення пошкодженого приладу обліку, в якому зазначено, що споживач навмисно пошкодив засіб обліку та вніс зміну в механізм обліку, чим спричинив коротке замикання.

Судами також установлено, що лічильник знаходився в трансформаторній будці, а не в багатоквартирному будинку.

Відповідно до протоколу № 0031 від 02 червня 2016 року відбулося засідання комісії з розгляду акта № К 031736 від 26 квітня 2016 року, результатом розгляду якого стало рішення про нарахування відповідачу збитків у розмірі 105 503 грн 74 коп., з урахуванням договірної потужності 80 кВт, за період 183 дні та по тарифах, що діяли на момент періоду порушення.

Відповідач був присутнім на засіданні комісії, з рішенням якої не погодився та відмовився від підпису в протоколі № 0031 від 02 червня 2016 року.

Комісією 03 червня 2016 року за результатами розгляду акта про порушення було прийнято рішення, аналогічне рішенню від 02 червня 2016 року, а саме проведення розрахунку згідно пункту 3.1.1 Методики, з урахуванням для перерахунку договірної потужності 80 кВт, за період 183 дні та по тарифах, що діяли на момент періоду порушення, з яким відповідач також не погодився, про що вказано у протоколі № 0032 від 03 червня 2016 року.

Мотивувальна частина

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частинами першою, другою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Частиною третьою статті 401 ЦПК України передбачено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судових рішень.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали цивільної справи, перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

За приписами статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до частини першої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення ПКЕЕН.

Відповідно до пункту 10 Правил (чинних на час розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій) засоби обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Засіб обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника. У разі встановлення засобу обліку в квартирі (будинку) або іншому об`єкті побутового споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у побутового споживача.

Згідно вимог пункту 11 Правил (чинних на час розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій) відповідальність за збереження засобів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах побутового споживача, та пломб на них несе побутовий споживач. Відповідальність за збереження поквартирних засобів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організація, у віданні якої перебуває будинок. Перенесення засобів обліку за бажанням побутового споживача, якщо це не суперечить вимогам правил улаштування електроустановок, виконується енергопостачальником за рахунок побутового споживача.

У разі встановлення приладу обліку на сходових клітках електророзподільне підприємство складає акт про збереження пломб у присутності власника будинку або особи, яка здійснює управління багатоквартирним будинком, та побутового споживача (за його згодою). Акт складається у трьох примірниках, один з яких надається побутовому споживачеві. У разі коли акт складено без присутності побутового споживача, один примірник складеного акта надається в інший день особисто або надсилається побутовому споживачеві поштою.

У матеріалах справи відсутній акт про збереження пломб, укладений між ПАТ «Київобленерго» та ОСОБА_1 .

При цьому судом апеляційної інстанції установлено, що лічильник знаходився в трансформаторній будці, а не в багатоквартирному будинку, тому ОСОБА_1 як власник будинку, не може нести відповідальність за збереження пломб на лічильнику.

Вимогами пункту 15 вказаних Правил (чинних на час розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій) пошкоджені засоби обліку, а також засоби обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту. Експертиза засобу обліку, який належить побутовому споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності побутового споживача. За результатами експертизи складається акт.

Проте судом установлено, що експертиза пошкоджених засобів обліку не проводилась, було складено лише акт № 170145 від 26 квітня 2016 року технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії, у якому зазначено, що демонтовано лічильник та його технічна перевірка не проводилась.

Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України 2004 року належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (частина друга статті 59 ЦПК України 2004 року).

За приписами статті 60 ЦПК України 2004 року кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З огляду на вказане колегія суддів суду касаційної інстанції погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про відсутність будь-яких належних та допустимих доказів того, що відповідач навмисно пошкодив засіб обліку та вніс зміну в механізм обліку, що спричинило коротке замикання. Відповідальність споживача електроенергії наступає виключно за умови порушення ним договору або законодавства України, проте факт втручання позивача у роботу лічильника є недоведеним та непідтвердженим належними та допустимими доказами, у зв`язку із чим відсутні правові підстави для задоволення позову.

Доводи, наведені на обґрунтування касаційної скарги, не можуть бути підставами для скасування рішення апеляційного суду, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи та зводяться до переоцінки встановлених судом обставин, що в силу вимог статті 400 ЦПК України виходить за межі розгляду справи судом касаційної інстанції. Наведені у касаційній скарзі доводи були предметом дослідження в суді апеляційної інстанції із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах чинного законодавства, і з якою погоджується суд касаційної інстанції.

Також не можуть бути взяті до уваги й надані до касаційної скарги документи, оскільки такі зводяться до необхідності дослідження і переоцінки правовідносин, які виникли між сторонами саме в тому контексті, як їх розуміє заявник, та вони не були предметом розгляду в судах попередніх інстанцій, що в силу приписів статті 400 ЦК України знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Судове рішення апеляційного суду відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Частиною третьою статті 401 ЦПК України передбачено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судових рішень.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення апеляційного суду - без змін.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Оскільки касаційну скаргу залишено без задоволення, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, немає.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Київобленерго» залишити без задоволення.

Рішення апеляційного суду Київської області від 12 липня 2017 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:В. С. Жданова
В. М. Ігнатенко
В. А. Стрільчук