Справа № 694/1854/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

23.12.2019 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Дудніченка В.М.,

за участю секретаря судового засідання - Літвін Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Звенигородка в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

позивачка ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , моб.тел. НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , електронна адреса та електронна пошта відсутні) звернулась до суду з вищевказаним позовом до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер не відомий, засоби зв`язку невідомі, електронна адреса та пошта відсутні) про розірвання шлюбу, в якому зазначила, що 03.07.2018 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем ОСОБА_2 . Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Спільне життя з відповідачем не склалося в зв`язку з несумісними поглядами на сімейне життя та різними характерами, на підставі чого постійно виникали непорозуміння, втрачено почуття поваги та любові одне до одного. Фактично сторони припинили шлюбні стосунки, відновлювати їх не бажає, оскільки подальше сумісне життя та збереження шлюбу суперечить його інтересам. Спір щодо поділу майна на даний час відсутній. Тому просить позов задовольнити з вказаних підстав.

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 11.11.2019 року провадження по справі відкрито та призначено підготовче засідання .

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 03.12.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду .

Належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи сторони в судове засідання не з`явились. Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з письмовою заявою про розгляд справи без її участі, в якій вказала, що позовні вимоги підтримує повністю і просить суд їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про час і місце розгляду справи .

Зі згоди позивача, суд знаходить за можливим розглянути справу у відсутності відповідача, згідно до вимог частини 4 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України, на підставі наявних у справі доказів з постановленням заочного рішення, що відповідає положенням статті 280 цього Кодексу.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб які беруть участь в справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, не здійснювалось.

Суд, вивчивши матеріали справи вважає, що даний позов обґрунтований і підлягає до задоволення в повному обсязі з наступних підстав.

Судом встановлено, що 03.07.2018 року сторони зареєстрували шлюб у Черкаському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, актовий запис №897.

Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають.

Згідно ст. 2 Закону «Про правовий статус іноземців, а також осіб без громадянства» виходить, що іноземцям на території країни надаються такі права, свободи, а також обов`язки, які є і у громадян України. Винятком є норми, зазначені в Конституції, інших законах країни.

Відповідно до ст.496 ЦПК України іноземці, особи без громадянства, іноземні юридичні особи, іноземні держави (їх органи та посадові особи) та міжнародні організації (далі - іноземні особи) мають право звертатися до судів України для захисту своїх прав, свобод чи інтересів. Іноземні особи мають процесуальні права та обов`язки нарівні з фізичними і юридичними особами України, крім випадків, передбачених Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст.497 ЦПК України підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Відповідно до п. З Листа Вищого спеціалізованого суду України зх. З розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами цивільних справ з іноземним елементом» № 24-754/0/4-13 від 16.05.2013 року підсудність судам України справ з іноземним елементом визначається у попередньому засіданні відповідно до статті 7 6 Закону України "Про міжнародне приватне право", відповідно до якої суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом у таких випадках:

2) якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи-відповідача.

Також відповідно до ч.1 ст.20 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах визначено, що якщо в частинах ІІ-У цього розділу не встановлено інше, позови до осіб, які мають місце проживання на території однієї з Договірних Сторін, подаються, незалежно від їх громадянства, в суди цієї Договірної Сторони.

Частина 1 ст.2 9 Конвенції визначає, що по справах про розірвання шлюбу у випадку, передбаченому пунктом 1 статті 28, компетентні установи Договірної Сторони, громадянами якої є подружжя на момент подачі заяви. Якщо на момент подачі заяви подружжя проживає на території іншої Договірної Сторони, то компетентні також установи цієї Договірної Сторони.

Згідно з актом складеним депутатом Звенигородської міської ради від 08.11.2019 року - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 проживав за адресо. АДРЕСА_1 .

Причиною розірвання шлюбу є несумісність характерів сторін, різні погляди на шлюбно-сімейні відносини. Фактично сторони припинили шлюбні стосунки, на примирення позивачка не згідна. Відповідач не надав заперечень проти розірвання шлюбу.

Згідно ч.2 ст.104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

ч. 2 ст. 112 СК України встановлено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді чоловіка та жінки. Примушування чоловіка та жінки до шлюбу не допускається.

Як встановлено ст.56 СК України - кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість.

Вивчивши матеріали справи суд вважає, що позов підлягає задоволенню через те, що сім`ю зберегти неможливо, оскільки сторони фактично припинили сімейно-шлюбні стосунки, більше їх не відновлювали і відновлювати не бажають.

Позивач від стягнення понесених нею документально підтверджених судових витрат по сплаті судового збору з відповідача на його користь відмовився.

На підставі ст. 104, 105, 110, 112, 115 СК України, керуючись ст. ст.12,13,141,259,263-265,268, 280, 284-285, 287-289 ЦПК України у редакції Закону №2147-VIII від 03.10.2017 року, який набрав чинності 15.12.2017 року, суд,-

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити повністю.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ,зареєстрований 03.07.2018 року сторони зареєстрували шлюб у Черкаському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, актовий запис №897 - розірвати.

Документально підтверджені судові витрати з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 не стягувати в зв"язку з відмовою позивача від їх стягнення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів з дня його проголошення до Черкаського апеляційного суду Черкаської області.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочну рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя