Провадження №2/760/69/19
В справі № 760/3126/19-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/ про залишення позовної заяви без руху/

16 серпня 2019 року Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-і особи: ОСОБА_3 , Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на майно в порядку спадкування, суддя

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з позовом і просить визнати за нею в порядку спадкування за законом право власності на:

-квартиру АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування на:

-автомобіль марки Daewoo TF69Y, р.н. НОМЕР_1 ;

-земельні ділянки в с. Водотиї Брусилівського р-ну Житомирської обл. з кадастровими номерами: НОМЕР_2 площею 3, 7306га; НОМЕР_3 площею 0, 1500га; НОМЕР_3 площею 0, 4428га;

-житловий будинок в АДРЕСА_2 ;

Тобто, фактично заявлені вимоги про розподіл сп адкового майна.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175 ЦПК України в наступному.

Так, зі змісту позову вбачається, що спадкове майно належало померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 чоловікові позивачки ОСОБА_4 , який 16.03.1999 року склав заповіт на користь відповідача.

Звернення позивачки до суду викликано її правом на обов`язкову частку в спадщині після його смерті в зв`язку з досягненням пенсійного вікуна момент його смерті та складеним заповітом.

Відповідно до ч.1 ст.1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Виходячи з цього, в порушення вимог ст..175 ЦПК України, в позові не зазначено і не вбачається з матеріалів справи:

- чи відкрита спадкова справа після смерті спадкодавця і якщо так, яким нотаріальним органом;

- чи вступили сторони в спадщину;

- з яких підстав позивачка просить визнати за нею право власності на квартиру за наявності дійсного заповіту померлого на користь відповідача,та лише її права на обов`язкову частку в спадщині, розмір якої визначено законом;

- виходячи з цього, з яких підстав позивачка просить за відсутності набутого права власності на спадкове майно провести його розподіл;

- зазначаючи вартість майна по кожній позиції окремо та визначаючи ціну позову, не зазначено, з яких джерел ця вартість визначена і чим підтверджується саме така вартість майна, приведена позивачкою;

- до позову не долучені докази, які підтверджують приведену позивачкою вартість майна;

- з яких підстав, за наявності дійсного заповіту та відсутності рішення суду про визнання права на обов`язкову частку в спадщині, позивачка ставить питання про розподіл спадкового майна в порядку, визначеному в прохальній частині позову, а саме: визнання за нею права власності на квартиру;

- яка частина квартири належала померлому і яка входить до спадкової маси після його смерті;

- за наявності у відповідача права власності на 1/3 частину квартири, чи може вона бути предметом спадщини та розподілу, як спадкове майно;

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Звертаючись до суду, позивачка до позову додала документ про сплату судового збору в розмірі 4 509, 50 гр.

В свою чергу визначила вартість квартири, на яку просить визнати право власності, в сумі 901 900, 00 гр.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України « Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2019 року встановлено в розмірі 1 921, 00 гр.

Таким чином, виходячи з ціни позову, приведеної позивачкою без її обґрунтування,остання має сплатити судовий збір у розмірі 9 605, 00 гр. судового збору.

Відповідно до п.2 ч.1, ч.2 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Виходячи з цього, позивачка має надати до суду докази приведеної нею вартості спірного майна.

В противному випадку така вартість буде визначена судом у порядку ч.2 ст.176 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Виходячи з цього, суми позову, позивачка має доплатити судовий збір, за вирахуванням сплаченої суми, 5 095, 50 гр. на:

--р/р №6010, отримувач коштів УДК Солом`янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача- Казначейство України / ЕАП/, код отримувача - 899998.

При таких обставинах, керуючись ст.ст.175, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , 3-і особи: ОСОБА_3 , Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на майно залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху.

Ухвала в частині визначення суми судового збору може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення / отримання /.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А.Шереметьєва