Справа № 203/1040/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2019 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська у складі:

головуючого-судді - Казака С.Ю.

при секретарі - Дикаленко А.В.

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в м.Дніпрі цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Кіровського районного суду м.Дніпропетровська перебуває вищезазначена цивільна справа.

Відповідно до ч.2 ст.43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними права не допускається.

Частиною 4 ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Як зазначає в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язання з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватись належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» вказує, що держави учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

В рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку якщо визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

В наданому разом із позовом клопотанні позивач просив розглядати справу в спрощеному позовному провадженні без виклику сторін, а також розглядати справу без участі представника позивача.

Проте, отримавши інформацію на запит в порядку ч.6 ст.187 ЦПК України, з якої вбачалось, що відповідач був знятий з реєстрації в зв`язку зі смертю, судом відповідно до ухвали від 30.05.2019 року про відкриття провадження справу було призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження з викликом сторін.

Також протокольною ухвалою суду від 26.09.2019 року судом було визнано обов`язкову явку представника позивача, оскільки враховуючи смерть відповідача підлягали вирішенню питання щодо заміни відповідача його правонаступниками, витребування відповідних доказів, питання щодо уточнення позовних вимог.

Не дивлячись на обов`язковість ухвали від 26.09.2019 року в силу ст.18 ЦПК України, позивач в наступні судові засідання, що призначались на 11.11.2019 року та 19.12.2019 року, явку свого представника не забезпечив, про поважність причин його неявки не повідомив.

При цьому, про день та час слухання справи позивач повідомлявся належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення позивачу судової повістки про виклик в призначене на 11.11.2019 року судове засідання, яка була вручена останньому 22.10.2019 року, а також довідка про вручення судової повістки про виклик в призначене на 19.12.2019 року судове засідання, яка була доставлена до електронної скриньки позивача 12.11.2019 року, що відповідає способу вручення судової повістки, визначеному ст.128 ЦПК України та заяві позивача від 01.03.2019 року про отримання процесуальних документів в електронному вигляді на електронну адресу з підтвердженням факту реєстрації в системі обміну електронними документами.

Згідно ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України встановлено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Таким чином, враховуючи невиконання позивачем ухвали суду від 26.09.2019 року про обов`язкову явку його представника, повторне не забезпечення явки представника в підготовчі засідання без поважних причин, вказану поведінку позивача суд розцінює, як відсутність у позивача зацікавленості у вирішенні спору по суті, недобросовісне користування своїми процесуальними правами.

В зв`язку з цим, позовну заяву слід залишити без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2,12,18,43,44,223,257,258-261 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.261 ЦПК України та може бути оскарження учасниками справи шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо або через Кіровський районний суд м.Дніпропетровська протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя С.Ю.Казак