Справа № 755/8391/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"31" липня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючої - судді Астахової О.О.,
при секретарях Якименко Т.С., Томіленко В.В.
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, визнання права власності на 1/2 частину майна,-
27 травня 2019 року представник позивача за довіреністю ОСОБА_1 - ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом в якому просить здійснити поділ спільного сумісного майна подружжя та визнати за позивачем ОСОБА_1 право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , та за відповідачем ОСОБА_2 право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 відповідно.
Зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 та стягнути з відповідача на користь позивача понесені судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 6 915,60 грн.
Мотивуючи вимоги тим що з 28.04.2001 року позивач ОСОБА_1 перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем ОСОБА_2 , що підтверджується даними свідоцтва про одруження виданого Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним Центром розвиту сім`ї.
12.07.2005 року між відповідачем ТОВ «Київ-Градобуд» був укладений договір на дольову участь в будівництві житлового будинку № 21 , за яким у квартиру АДРЕСА_1 було проінвестовано за спільні кошти подружжя.
В подальшому 24.03.2011 року на підставі рішення суду, за ОСОБА_2 було визнано право власності на квартиру АДРЕСА_1 та 21.02.2019 року здійснено державну реєстрацію права власності на спірну квартиру за відповідачем.
Позивачу, стало відомо що приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Суліма О.О. здійснюється виконавче провадження №30287151 про стягнення з її чоловіка відповідача ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 заборгованості в розмірі 19 921 доларів США, що згідно з курсом НБУ станом на 12.04.2019 рік становить 534 480,43 грн. В межах даного виконавчого провадження приватним виконавцем накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .
Оскільки квартира придбана подружжям за час перебування у шлюбі, то вона являється об`єктом спільної сумісної власності. Посилаючись на ст. 69, 70 СК України, позивач просить про задоволення позову.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 31 травня 2019 року роз`єднано позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, визнання права власності на 1/2 частину майна та позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_4 , Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Суліма Олена Олександрівна про зняття арешту та виділено в самостійні провадження позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, визнання права власності на 1/2 частину майна та позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_4 , Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Суліма Олена Олександрівна про зняття арешту. (а.с. 42).
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 31 травня 2019 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, визнання права власності на 1/2 частину майна. Розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відповідачу встановлено строк для подання відзиву на позов (а.с. 43).
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 31 травня 2019 року заяву представника позивача ОСОБА_3 про забезпечення позову, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, визнання права власності на 1/2 частину майна - задоволено. Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , зареєстровану на праві власності за ОСОБА_2 (а.с.44).
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 01 липня 2019 року заяву ОСОБА_4 про залучення її до справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог та розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишено без задоволення (а.с. 75-76)
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 05 липня 2019 року заяву представника позивача ОСОБА_3 про забезпечення позову, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, визнання права власності на 1/2 частину майна - задоволено. Зупинено продаж арештованого майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 , зареєстрованої на праві власності за ОСОБА_2 . (а.с. 49).
У встановлений судом строк відповідач відзив не подав.
Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, з урахуванням вимог ст.ст. 280-281 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд прийшов до наступних висновків.
Судом встановлено, що сторони з 28 квітня 2001 року перебувають у зареєстрованому Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним Центром розвиту сім`ї шлюбі, про що зроблено запис за № 382 та видано свідоцтво про одруження. (а.с.86).
Відповідно до рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 24.03.2011 року, яке залишене без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 16.11.2011 року, за ОСОБА_2 визнано право власності на квартиру АДРЕСА_1 (а.с.18).
Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 27.02.2019 року № 157742690, право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_2 (а.с.30).
Однак, якщо майно придбане під час шлюбу, то реєстрація прав на нього, в даному випадку, лише на ім`я одного з подружжя, не спростовує презумпції належності вищевказаного майна до спільної сумісної власності подружжя.
Отже, сторони по справі мають рівні права на володіння, користування і розпорядження майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності. Розірвання шлюбу не припиняє права спільної сумісної власності на майно набуте за час шлюбу.
Постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Сулімою О.О. від 16.04.2019 року у виконавчому провадженні № 30287151 здійснено опис та накладено арешт на майно боржника, яким є ОСОБА_2 , а саме на квартиру АДРЕСА_1 (а.с.33).
Відповідно до ст. 69 Сімейного кодексу України, дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу.
Згідно ст. 70 Сімейного кодексу України у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівні.
Як роз`яснено у п.п. 23, 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вирішуючи спори між подружжям про майно, необхідно встановлювати обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, з`ясовувати джерело і час його придбання. До складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб. При поділі майна враховуються також борги подружжя та правовідносини за зобов`язаннями, що виникли в інтересах сім`ї (ч. 4 ст. 65 СК України).
Таким чином, враховуючи, що квартира АДРЕСА_1 набута сторонами в період шлюбу, то вона є об`єктом спільної сумісної власності подружжя.
Здійснення подружжям права спільної сумісної власності регламентовано статтями 63, 65 СК України, згідно з якою дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.
Розпоряджання спільним сумісним майном подружжя може відбутися шляхом його поділу, виділення частки. Поділ майна, що є у спільній сумісній власності подружжя, є підставою набуття особистої власності кожним з подружжя.
Відповідно до ч. 1 ст. 71 СК України майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі. Якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом. При цьому суд бере до уваги інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставини, що мають істотне значення.
Частиною 3 ст. 372 ЦК України встановлено, що у разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється.
З огляду на викладене, суд, діючи в межах заявлених позовних вимог відповідно до положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності, приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, визнання права власності на 1/2 частину майна підлягає до задоволення.
Відповідно ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути сплачений останньою судовий збір в розмірі 5760,00 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 12-13, 77, 81, 82, 89, 141, 258-259, 265, 268, 352-355 ЦПК України, ст.ст. 60, 61, 63, 65, 69, 70, СК України, ст. 372 ЦК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, визнання права власності на 1/2 частину майна, - задовольнити.
В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя:
-визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 .
-визнати за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 ) судовий збір в розмірі 5760,00 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити рішення суду до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Cуддя О.О. Астахова