Справа № 214/433/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

13 серпня 2019 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Гриня Н.Г.,

секретар судового засідання - Печарник З.І.,

без участі сторін,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою 21.01.2019 року, в якій просив суд розірвати шлюб, укладений між ним та ОСОБА_2 , зареєстрований 03.09.2011 року Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №424.

Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що 03.09.2011 року вони з відповідачем зареєстрували шлюб. Від шлюбу сторони мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Протягом спільного життя у шлюбі виникали непорозуміння та конфліктні ситуації. Кожен з них живе своїм життям, позивач не має наміру зберігати шлюб. Між сторонами припинено спільне проживання та ведення спільного господарства з вересня 2018 року. На примирення не згодний. Донька проживає з відповідачем та залишиться з нею проживати. Оскільки спільне з ОСОБА_2 життя суперечитиме його інтересам, наміру зберегти сім`ю на майбутнє та примиритись він не має, тому просить розірвати шлюб, вважаючи, що шлюб розпався остаточно та носить формальний характер.

Ухвалою від 11.03.2019 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 із призначенням підготовчого судового засідання.

02 травня 2019 року відповідачем ОСОБА_2 надано письмовий відзив на позовну заяву, згідно якого позовні вимоги вона не визнає та зазначає, що ОСОБА_1 вводить в оману суд, що з вересня 2018 року сторони припинили спільне проживання, оскільки вони разом з донькою відпочивали за кордоном з донькою в м. Батумі. Незначний конфлікт у сторін виник у грудні 2018 року. Протягом подружнього життя у сторін виникали певні непорозуміння, однак це звичайні побутові питання, які вони успішно вирішували. В цілому у сторін були міцні відносини, побудовані на любові та повазі один до одного. Всупереч твердженням позивача щодо припинення спільного проживання сторони продовжують мешкати за однією адресою. Підстави для розірвання шлюбу позивач обґрунтовує абстрактними фразами, оскільки для цього не має вагомих причин. Також, суд має врахувати інтереси малолітньої дитини, оскільки звістка про розірвання шлюбу негативно вплине на психоемоційний стан їх доньки. Звернення позивача з позовом вважає необдуманим та емоційним вчинком. На думку відповідача шлюб слід зберегти (а.с. 25-26).

У підготовчому засіданні за клопотанням відповідача ухвалою суду від 06.05.2019 року сторонам надавався тримісячний строк на примирення (а.с. 33).

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, надав заяву в якій просить розгляд справи проводити за його відсутності, пред`явлені вимоги підтримує і наполягає на задоволенні позову.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Відповідач неодноразово подавала до суду письмові клопотання про надання сторонам строку для примирення (а.с.27-28), відкладення розгляду справи 02.08.2019 року (а.с.36), та 13.08.2019 року в черговий раз надала заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю на роботі, в якій зазначила, що з позовними вимогами не згодна.

У силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 даної Конвенції (§ 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Суд зауважує, що дана цивільна справа перебуває у провадженні суду з 21.01.2019 року (а.с.1 ), а відповідач прагнучи зберегти сім`ю умисно, без поважних причин не з`являється до суду.

Враховуючи вище викладене та строки розгляду справи передбачені ст. 210 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутністю сторін за наявними письмовими матеріалами справи.

Дослідивши письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, враховуючи позицію сторін, суд дійшов наступних висновків.

Так, 03.09.2011 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено шлюб, зареєстрований Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №424 (а.с.8).

Від шлюбу сторони мають малолітню доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження дитини серії НОМЕР_1 від 22.01.2015 року (а.с.6).

Відповідно до ч.2 ст.104, ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду згідно ст.110 СК України.

Згідно з ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до ст.112 ч.2 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

За вимогами ч.2 ст.114, ч.3 ст.115 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється в день набрання чинності рішенням суду про його розірвання. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Під час підготовчого судового засідання судом застосовано положення ст.111 СК України шляхом надання сторонам тримісячного строку на примирення з метою збереження їх сім`ї, що позитивних результатів не дало, оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу.

Суд враховує твердження відповідача про необхідність збереження шлюбу, однак звертає увагу на те, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Позивач скористався цим правом та звернувся з даним позовом до суду, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач наміру зберігати шлюб не має .

Таким чином, в судовому засіданні зібрано достатньо доказів, які підтверджують, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали неможливими, а збереження шлюбу суперечитиме інтересам сторін, суд вважає за необхідне ухвалити рішення, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 та розірвати шлюб, зареєстрований між ним та ОСОБА_2 03.09.2011 року Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №424.

Згідно зі ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Із свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 від 03.09.2011 року слідує, що під час державної реєстрації шлюбу відповідач ОСОБА_2 змінила своє дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 », яке суд вважає за доцільне залишити без змін.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат згідно ст.141 ЦПК України, суд враховує ухвалення рішення на користь позивача, який не просить відшкодувати витрати, суд керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства закріпленого ст. 13 ЦПК України не вирішує питання про розподіл судових витрат.

Керуючись ст.ст.4, 5, 13, 19, 76-81, 89, 95, 133, 142, ч.3 ст.200, ст.206, ч.2 ст.247, 258-259, 263-265, 354, 355, п.15 Перехідних положень ЦПК України, ст.7 Закону України «Про судовий збір», суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 03.09.2011 року Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №424 - розірвати.

Прізвище ОСОБА_2 залишити без змін.

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Рішення є документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу.

Копію рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дати його складання шляхом подання апеляційної скарги через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження, або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про сторін:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Судове рішення складено та підписано 13.08.2019 року.

Суддя Н.Г. Гринь