12.08.2019 Єдиний унікальний № 371/1475/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2019 року м. Миронівка

ЄУН 371/1475/15-ц

Провадження № 2/371/407/19

Миронівський районний суд Київської області в складі :

головуючого судді Капшук Л.О.,

за участі секретаря судових засідань Семерей Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, визнання майна особистою власністю, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

У С Т А Н О В И В :

В провадженні Миронівського районного суду перебуває цивільна справа, в якій позивачем ОСОБА_1 до ОСОБА_2 заявлено вимоги про поділ майна подружжя, визнання майна особистою власністю.

Провадження у вказаній справі відкрито ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області від 02 вересня 2015 року.

Заперечуючи проти позову, відповідач 17 вересня 2015 року звернулася із зустрічною позовною заявою.

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 08 жовтня 2015 року вимоги за зустрічним позовом про поділ майна подружжяоб`єднано в одне провадження з первісним позовом

Предметом спору стали придбані в період шлюбу житловий будинок, два транспортні засоби, земельна ділянка кадастровий номер НОМЕР_1 та інше майно.

Справа передана судді Капшук Л.О. згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31 серпня 2017 року.

До Миронівського районного суду справа повернута після проведення призначеної у справі додаткової судової будівельно-технічної експертизи 20 березня 2018 року.

Провадження у справі поновлено ухвалою судді Миронівського районного суду від 22 березня 2018 року.

Судове засідання у справі після відкладення було призначено на 9 годину 30 хвилин 21 грудня 2018 року.

За клопотанням представника позивача щодо мирного врегулювання спору для надання можливості підготувати мирову угоду розгляд справи відкладено до 10 години 30 хвилин 29 грудня 2018 року.

29 грудня 2018 року представник позивача повідомив, що сторони не дійшли згоди щодо всіх умов мирової угоди, просив відкласти розгляд справи.

За вказаним клопотанням розгляд справи відкладено до 10 години 30 хвилин 30 січня 2019 року.

30 січня 2019 року розгляд справи в черговий раз відкладено до 14 години 30 хвилин 02 квітня 2019 року.

Підставою відкладення розгляду справи було клопотання представника відповідача.

02 квітня 2019 року сторони та їх представники в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлені належно. Підтвердженням належного повідомлення про розгляд справи є розписки про виклик до суду.

Представником позивача подано клопотання про відкладення розгляду справи через його зайнятість в іншій судовій справі.

Розгляд справи відкладено до 16 години 12 серпня 2019 року.

12 серпня 2019 року учасники судової справи в судове засідання повторно не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належно. Підтвердженням належного повідомлення про розгляд справи є рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення.

Відповідач та представник відповідача подали до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з зайнятістю представника відповідача в кримінальному провадженні у Вишгородському районному суді Київської області.

Явка в судове засідання всіх учасників справи є обов`язковою умовою правильного та швидкого розгляду і вирішення справи.

Визначене статтею 4 ЦПК України право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав свобод чи законних інтересів не є необмеженим, оскільки покладає на позивача процесуальні обовязки: зявлятися за викликом суду, якщо його явка визнана судом обовязковою та повідомляти суд про причини неявки (п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, ч. 3 ст. 131 ЦПК України).

Згідно правил частини 3 статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

З огляду на встановлені обставини та вказані процесуальні положення суд дійшов висновку, що позивач та відповідач, який заявив у справі зустрічні вимоги, були завчасно та належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, сторони та їх представники не прибули у судове засідання.

Позивач та його представник не повідомили про причини неявки, не направили клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

Відповідач та її представник подали клопотання про відкладення розгляду справи, з клопотанням про розгляд справи за їх відсутності не зверталися.

Дії щодо неявки в судове засідання вчинені повторно.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобовязаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які повязані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Нешев проти Болгарії" від 28 жовтня 2004 року визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи правила статті 223 ЦПК України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкладення розгляду справи та розгляду справи без участі сторін.

Згідно з нормою частини 2 статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки у судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнані поважними. Суд відкладає розгляд справи в разі першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача у судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частини 5 статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону повязані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13.

Суд неодноразово відкладав розгляд справи за клопотанням учасників справи, в тому числі з метою укладення мирової угоди. Повторна неявка учасників справи, якими заявлено первісні та зустрічні позовні вимоги, в судове засідання припускає їхнє небажання продовжувати цивільний процес у справі, вказує на втрату ними інтересу до вирішення справи.

Враховуючи правила статей 223, 257 ЦПК України, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення без розгляду як первісного, так і зустрічного позову у справі.

Керуючись ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, визнання майна особистою власністю залишити без розгляду.

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу та відповідачу, що відповідно до правил частини 2 статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 1 Розділу ХШ «Перехідні положення» ЦПК України в новій редакції до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя підпис Л.О. Капшук

Згідно з оригіналом.

Суддя Л.О. Капшук