Справа № 134/887/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

12 серпня 2019 року Крижопільський районний суд

Вінницької області

в складі: головуючого - судді: Зарічанського В.Г. з участю секретаря: Балух О.В. позивача: ОСОБА_1 представника позивача: ОСОБА_2 представника відповідача: Чудака В.Д.

розглянувши в спрощеному судовому провадженні в залі суду в смт. Крижопіль цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства "Крижопільський районний медичний центр первинної медико - санітарної допомоги" про визнання незаконним наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

В С Т А Н О В И В :

Своїм позовом до суду ОСОБА_1 просила винести рішення, яким визнати незаконним наказ головного лікаря КНП «Крижопільський РМЦ ПМСД» Килімник Л.А . № 63 від 25.04.2019 «Про неналежне виконання функціональних обов`язків» і притягнення до відповідальності у вигляді догани та стягнути судові витрати по справі. Вказала, що 22.04.2019 виконуючою обов`язки заступника головного лікаря КНП «Крижопільський РМЦ ПМСД» ОСОБА_6 було складено доповідну на ім`я головного лікаря КНП «Крижопільський РМЦ ПМСД», про те, що 12.04.2019 був дзвінок з Департаменту охорони здоров`я Вінницької ОДА з приводу задекларованих пацієнтів. В доповідній зазначалось, що за період з 21.02.2019 по 12.04.2019 у відділенні Крижопільської ОЛІЛ знаходилось важкохворих пацієнтів, сімейним лікарем яких являється вона. Наказом головного лікаря КНП «Крижопільський РМЦ ПМСД» Килімник Л.А. № 63 від 25.04.2019 «Про неналежне виконання функціональних обов`язків», їй було оголошено догану та здійснено перерахунок заробітної плати з квітня 2019 року. Вважає даний наказ незаконним та таким, що підлягає скасуванню. В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 пояснила суду, що не вчиняла будь-яких дій, які б могли стати підставою для притягнення її до дисциплінарної відповідальності. Лікарем терапевтом вона працює з 1982 року і не мала за цей час жодного дисциплінарного стягнення та скарг пацієнтів на свою лікарську діяльність. В квітні 2019 року до неї зателефонувала ОСОБА_6 і попросила написати пояснення по факту некоректного спілкування з працівником Департаменту охорони здоров`я Вінницької ОДА з приводу знаходження на лікуванні в Крижопільській ОЛІЛ ОСОБА_7 . Вона відмовилась писати пояснення, оскільки вважає, що спілкувалась з представником Департаменту коректно і її вини в захворюванні ОСОБА_7 немає. Остаточний діагноз ОСОБА_7 був визначений після проведення спіральної комп`ютерної томографії 21 травня 2019 року в м. Вінниця, куди він був направлений сімейним лікарем ОСОБА_1 . Згідно даного дослідження у ОСОБА_7 було виявлено тромбоемболію гілок обох легеневих артерій, а не інфаркт. Встановлення даного діагнозу дало можливість призначити ОСОБА_7 правильне лікування та фактично врятувати йому життя. Твердження адміністрації про те, що вона не займалась профілактикою захворювання ОСОБА_7 не відповідає дійсності, оскільки ОСОБА_1 регулярно бувала у нього дома, оскільки лікувала його важкохвору дружину. Будь-яких нарікань на своє здоров`я ОСОБА_7 не висловлював. Представник позивача ОСОБА_2 підтримав позов та просив його задовольнити. Представник відповідача Чудак В.Д. позов не визнав, вважаючи, що позивача на законних підставах притягнули до дисциплінарної відповідальності. Допитана в якості свідка ОСОБА_6 повідомила, що догана ОСОБА_1 була оголошена за невиконання нею посадових обов`язків сімейного лікаря, а саме: некоректне спілкування по телефону з представником Департаменту охорони здоров`я Вінницької ОДА та неналежний профілактичний догляд за пацієнтом ОСОБА_7 , який 4 квітня 2019 року поступив в реанімаційне відділення Крижопільської ОЛІЛ з діагнозом - інфаркт . При цьому ОСОБА_7 біля трьох років за медичною допомогою до сімейного лікаря не звертався і на своє здоров`я скарг не мав. ОСОБА_1 , на думку ОСОБА_6 , мала б викликати його в лікарню та заставляти проходити профілактичний медичний огляд. ОСОБА_6 підтвердила те, що остаточний і правильний діагноз ОСОБА_7 був визначений завдяки ОСОБА_1 . Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_1 пропонувалося дати пояснення по виниклій ситуації, однак вона відмовилась. Заслухавши сторони, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача. Судом було встановлено, що наказом головного лікаря КНП «Крижопільський РМЦ ПМСД» Килімник Л.А. № 63 від 25.04.2019 «Про неналежне виконання функціональних обов`язків», ОСОБА_1 було оголошено догану та здійснено перерахунок заробітної плати з квітня 2019 року. Як слідує з показів свідка ОСОБА_6 - ініціатора притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, яка працює виконуючою обов`язки заступника головного лікаря КНП «Крижопільський РМЦ ПМСД», ОСОБА_1 було притягнуто до відповідальності за невиконання нею посадових обов`язків сімейного лікаря, а саме: некоректне спілкування по телефону з представником Департаменту охорони здоров`я Вінницької ОДА та неналежний профілактичний догляд за пацієнтом ОСОБА_7 , який 4 квітня 2019 року поступив в реанімаційне відділення Крижопільської ОЛІЛ з діагнозом - інфаркт, оскільки ОСОБА_7 біля трьох років за медичною допомогою до сімейного лікаря ОСОБА_1 не звертався, а ОСОБА_1 не викликала його в лікарню та не здіснювала його профілактичний медичний огляд, а також за те, що ОСОБА_1 некоректно спілкувалась по телефону з представником Департаменту охорони здоров`я Вінницької ОДА відносно хворого ОСОБА_7 . Положеннями статті 3 КЗпП України визначено, що трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулюються законодавством про працю. Згідно положень ст. ст. 139-142 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до положень статті 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру, який полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника у трудовому колективі. Як роз`яснено у постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів», судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст.ст.147-1,148,149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи враховувалось при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, а саме КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, керівництво повинно навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків. В наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Відповідно до ч. 1 ст.149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Постановою Пленуму ВСУ від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. Дисциплінарні стягнення застосовуються у разі порушення трудової дисципліни, тобто невиконання або неналежне виконання працівником трудових обов`язків, а характер цього порушення визначає вид дисциплінарного стягнення. Відповідно до ч.3 ст. 2 ЦПК України пропорційність є однією з засад цивільного судочинства. Відповідно до ст. ст.12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи або витребуваних судом доказів. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. В даних правовідносинах саме на відповідача покладено обов`язок доведення законності та правомірності притягнення до відповідальності позивача. Водночас, єдиним документом, який став підставою для винесення оскаржуваного наказу, являється доповідна ОСОБА_6 . Фактично будь-яке службове розслідування не проводилось і інформація, викладена в доповідній адміністрацією лікувального закладу не перевірялась. Зокрема, не було встановлено винних дій чи бездіяльності сімейного лікаря ОСОБА_1 в тому, що її пацієнти, в т.ч. ОСОБА_7 , поступили на лікування в Крижопільську ОЛІЛ, як і не доведено причинного - наслідкового зв`язку між невиконанням позивачем своїх функціональних обов`язків та надходження до реанімації ОСОБА_7 . Також відповідачем не спростовано твердження позивача про регулярні медичні огляди ОСОБА_7 під час відвідування лікарем його важкохворої дружини. Не доведено відповідачем, що ОСОБА_1 некоректно спілкувалась по телефону з представником Департаменту охорони здоров`я Вінницької ОДА відносно хворого ОСОБА_7 , що само по-собі не може розцінюватись як неналежне виконання обов`язків. Відмова від дачі пояснення головному лікарю також не може слугувати підставою для притягнення до відповідальності. За таких обставин наказ про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності безпідставний і не обгрунтований. Суд стягує з відповідача на користь позивача понесені ним витрати, а саме витрати по оплаті судового збору. Керуючись ст. ст.2-4, 12,13, 19, 76-82,89, 141, 259,263-265,268, 279 ЦПК України, ст. ст.15, 16 ЦК України, ст. ст. 3, 139-142, 147-149 КЗпП України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів», суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства "Крижопільський районний медичний центр первинної медико - санітарної допомоги" про визнання незаконним наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності - задовольнити. Визнати незаконним та скасувати наказ №63 від 25.04.2019головного лікаря КНП «Крижопільський РМЦ ПМСД» Килімник Л.А. «Про неналежне виконання функціональних обов`язків» про оголошення ОСОБА_1 догани та здійснено перерахунок заробітної плати з квітня 2019 року. Стягнути з КНП «Крижопільський РМЦ ПМСД» на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок. Апеляційна скарга на рішення може бути подана до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня отримання його копії. Повний текст рішення виготовлений 13 серпня 2019 року.

Суддя: