УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" липня 2019 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Сіренко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву представника відповідача Комісії з припинення ГУ МВС України в м. Києві Кухаревської Надії Осипівни про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 01 березня 2019 року по цивільній справі № 755/11836/16-ц за позовом ОСОБА_1 до Комісії з припинення ГУ МВС України в м. Києві, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду,-

у с т а н о в и в :

Представник Комісії з припинення ГУ МВС України м. Києві Кухаревська Н.О.02.05.2019 року звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 01 березня 2019 року по цивільній справі № 755/11836/16-ц та поновлення строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення.

Заява мотивована тим, що рішенням суду від 01.03.2019 року з державного бюджету стягнуто 283 764 грн.

Дане рішення суду постановлено без їх участі та отримано лише 22.04.2019 року, а тому існують всі підстави для поновлення строку звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення.

Представник відповідача зазначає, що в судовому засіданні їх представник не був допущений до розгляду справи у зв`язку із відсутністю у нього статусу адвоката.

Вказує, що вони мають намір подати докази, які мають істотне значення для розгляду справи.

Також зазначає, що ними подано рішення суду від 15.11.2018 року на підтвердження того, що між сторонами вже вирішено спір щодо відшкодування шкоди завданої незаконним притягненням до кримінальної відповідальності відповідача, а тому є всі підстави для закриття провадження у справі.

Сторони в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Вивчивши матеріали цивільної справи, перевіривши наведені заявником підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступного висновку.

У поданій заяві представник відповідача Комісії з припинення ГУ МВС України м. Києві просить поновити строк на звернення із заявою про перегляд заочного рішення суду, посилаючись на те, що процесуальний строк для звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення пропущено у зв`язку із тим, що рішення суду від 01.03.2019 року було отримано ними лише 22.04.2019 року.

Суд приймає до уваги вказані пояснення представника відповідача, оскільки вони не спростовуються матеріалами цивільної справи.

За викладених обставин суд вважає, що встановлений законом строк звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду заявником пропущений з поважних причин, у зв`язку з чим заява про поновлення процесуального строку підлягає задоволенню, відповідно положень ст. 127 ЦПК України.

Дніпровським районним судом м. Києва 01.03.2019 року у цивільній справі № 755/11836/16-ц за позовом ОСОБА_1 до Комісії з припинення ГУ МВС України в м. Києві, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду ухвалено рішення яким позов задоволено частково, стягнуто з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України шляхом списання коштів на користь ОСОБА_2 283 764 грн. 00 коп. (т. 5 а.с. 90-106).

Рішення суду від 01.03.2019 року у вищевказаній справі ухвалене заочне з тих підстав, що представники відповідачів в судові засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового розгляду повідомлялися належним чином, про причини неявки в судові засідання суд не повідомили.

За вимогами ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В обґрунтування заяви представник відповідача Комісії з припинення ГУ МВС України м. Києві Кухаревська Н.О.посилається на те, що їх представника не будо допущено до участі в судовому засіданні у зв`язку із тим, що він не мав статусу адвоката та не міг брати у часті в судовому засіданні через набрання чинності змін до законодавства. Вказує, що рішення суду підлягає скасуванню та призначенню до розгляду у зв`язку із тим, що вони мають намір подати докази які мають значення для розгляду справи та є підстави для закриття провадження у справі.

Даючи оцінку вказаним обставинам суд бере до уваги наступне.

У відповідність до положення ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

За правилами вищенаведеної ст. 288 ЦПК України, суд скасовує заочне рішення лише за наявності двох підстав, зокрема якщо відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Проте, відповідачем для належного обґрунтування підстав скасування заочного рішення не надано доказів та належних доводів, що давали б підстави скасувати таке рішення.

Також суд не вбачає посилань відповідача на будь які докази, які мають істотне значення для справи та не були враховані судом під час ухвалення рішення, тому у суду відсутні підстави визначені у ст. 288 ЦПК України для скасування заочного рішення, у зв`язку з чим заява задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 127, 287, 288 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Поновити Комісії з припинення Головного управління міністерства внутрішніх справ України м. Києві строк для подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву представника відповідача Комісії з припинення ГУ МВС України в м. Києві Кухаревської Надії Осипівни про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 01 березня 2019 року по цивільній справі № 755/11836/16-ц за позовом ОСОБА_1 до Комісії з припинення ГУ МВС України в м. Києві, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити заявнику, що заочне рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 30 липня 2019 року.

Суддя Л.М.Виниченко