Справа № 134/586/19
Провадження № 22-ц/801/2553/2019
Головуючий у суді 1-ї інстанції Зарічанський В. Г.
Доповідач:Медвецький С. К.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2019 рокуСправа № 134/586/19м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Медвецького С.К. (суддя-доповідач),

суддів: Копаничук С.Г., Оніщука В.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Державна казначейська служба України, Київська місцева прокуратура № 7

розглянув у порядку письмового провадження матеріали цивільної справи № 134/586/19 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Крижопільського районного суду Вінницької області від 07 травня 2019 року, постановлену у складі судді Зарічанського В. Г., дата складення повного тексту ухвали відповідає даті її постановлення,

в с т а н о в и в :

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державної казначейської служби України, Київської місцевої прокуратури № 7 про відшкодування шкоди.

Ухвалою Крижопільського районного суду Вінницької області від 15 квітня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Ухвалою Крижопільського районного суду Вінницької області від 07 травня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачеві з підстав, передбачених ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Постановляючи цю ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем у строк, встановлений судом, не виконано вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху та не вказано населений пункт, у якому зареєстровано його місце проживання чи перебування та не надано доказів на підтвердження його реєстрації на території села чи селища Крижопільського району Вінницької області.

Не погодившись із цією ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить її скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що оскаржувана ухвала є такою, що створює перешкоди у доступі до правосуддя, а вимоги ухвали про залишення його позовної заяви без руху не ґрунтуються на положеннях цивільного процесуального законодавства.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 21 листопада 2019 року дану справу передано на розгляд колегії суддів у складі головуючого - судді Медвецького С. К., суддів: Оніщука В. В., Копаничук С. Г.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 26 листопада 2019 року відкрито апеляційне провадження у справі.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 09 грудня 2019 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи на 19 грудня 2019 року.

10 грудня 2019 року до Вінницького апеляційного суду ОСОБА_1 подав заяву про відвід головуючого у справі - судді Медвецького С. К., посилаючись на наявність підстав для сумнівів в об`єктивності та неупередженості головуючого у справі щодо розгляду цієї справи.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 11 грудня 2019 року заявлений ОСОБА_1 відвід головуючого у справі - судді Медвецького С. К. визнано необґрунтованим, справу для вирішення питання про заявлений відвід передано у відділ забезпечення діяльності судової палати у цивільних справах Вінницького апеляційного суду для визначення судді, який не входить до складу суду що розглядає справу, в порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 11 грудня 2019 року, постановленою у складі судді Берегового О. Ю., у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого у справі - судді Медвецького С. К. відмовлено.

Відзиви на апеляційну скаргу не надходили.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов наступних висновків.

При перевірці законності ухвали про повернення позовної заяви підлягає також оцінці відповідності нормам цивільного процесуального законодавства й ухвала про залишення позовної заяви без руху.

Так, постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без руху, суд першої інстанції, з посиланням на норми статті 175 ЦПК України, виходив з того, що позивачем не зазначено ідентифікаційних кодів відповідачів у справі - юридичних осіб в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, у тому числі, якщо законом визначений обов?язковий досудовий порядок урегулювання спору; відсутні відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв?язку із розглядом справи. Крім того, позивачем не вказано місце його зареєстрованого проживання чи перебування з наданням підтверджуючих документів, зокрема не зазначено населеного пункту Крижопільського району, що позбавляє можливості визначити підсудність даного позову, який поданий за правилами альтернативної підсудності.

На виконання вимог зазначеної ухвали, позивач 06 травня 2019 року подав до суду лист, в якому зазначив, що вважає цю ухвалу такою, що створює перешкоди у доступі до правосуддя, вимоги ухвали про залишення його позовної заяви без руху не ґрунтуються на положеннях цивільного процесуального законодавства, а відтак підстави для усунення недоліків позовної заяви відсутні.

Визнаючи позовну заяву неподаною та повертаючи її позивачеві, суд зазначив, що ним в установлений строк не усунуто недоліки позовної заяви, а саме не вказано населений пункт, у якому зареєстровано його місце проживання чи перебування та не надано доказів на підтвердження його реєстрації на території села чи селища Крижопільського району Вінницької області, а тому згідно зі статтею 185 ЦПК України заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Проте з таким висновком суду погодитися не можна, оскільки суд дійшов його з порушенням норм процесуального права, що згідно з п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно зі статтею 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З матеріалів справи слідує, що у листі, направленому на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, позивач зазначив повну адресу місця свого проживання, а саме: АДРЕСА_1 .

На зазначене суд першої інстанції уваги не звернув та дійшов передчасного висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачеві.

Частиною 4 статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

У пункті 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року ЄСПЛ підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направленню справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Крижопільського районного суду Вінницької області від 07 травня 2019 року скасувати, справу за матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Київської місцевої прокуратури № 7 про відшкодування шкоди направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Підпис С. К. Медвецький

Судді: Підпис С. Г. Копаничук

Підпис В. В. Оніщук

Згідно з оригіналом

Головуючий С. К. Медвецький