Справа №303/5226/19
4с/303/24/19

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 серпня 2019 року м.Мукачево
Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Гутій О.В., розглянувши скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Мукачівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області про скасування арештів майна боржника згідно виконавчих проваджень, -
Скаржники ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду із скаргою до Мукачівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області про скасування арештів майна боржника згідно виконавчих проваджень.
Згідно із роз`ясненнями постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику у справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред`явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 ЦПК). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.
Таким чином, з поданої скарги неможливо встановити підстави та спосіб звернення до суду із зазначеними вимогами, у зв`язку з чим, скаржнику слід обрати правильний спосіб захисту своїх прав та визначитись з вимогами позовного провадження чи в порядку подання скарги та конкретизути свої вимоги з посиланням на відповідну норму закону.
Положення статті, що визначає підстави залишення позовної заяви без руху викладені в ст.121 ЦПК України ( в редакції закону до 15.12.2017 року) кореспондуються з нормою ст. 185 ЦПК України (в чинній редакції ).
За таких обставин суд приходить до висновку, що скаргу слід залишити без руху.
Згідно вимог ч.1ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.175, 177 ЦПК України, протягом десяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -
На підставі наведеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185, 353 ЦПК України, суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Мукачівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області про скасування арештів майна оржника згідно виконавчих проваджень- залишити без руху.
Повідомити скаржників про необхідність усунення вказаних недоліків до п`яти днів з дня отримання ним ухвали та одночасно роз`яснити скаржнику, що у випадку, якщо у встановлений судом строк не буде усунено ці недоліки, скарга буде вважатися не поданою і повернута скаржнику.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя О.В.Гутій