Справа № 311/2814/19
Провадження № 2/311/941/2019
У Х В А Л А
05 серпня 2019 року м. Василівка
В С Т А Н О В И В:
Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданими до позову документами, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху у зв`язку з порушеннями вимог ст.175 ЦПК України.
Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
В порушення вимог п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України, у змісті позовної заяви позивачем не зазначено про попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.
Також у позові чітко та конкретно не зазначено позивачем, як передбачено вимогами п.6, п.7 ст.175 ЦПК України, зокрема: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, а також відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися. Проте, у позові міститься посилання позивача, що такі заходи вживалися, а далі за текстом, що не вживалися. Тобто, наведені позивачем відомості щодо вказаних вище заходів є неконкретними та суперечливими.
Крім того, предмету позову, який має найменування «про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку із порушенням строків її виплати», суперечить та не відповідає змісту позову, оскільки у п.3 змісту позову (прохальна частина) позивач просить стягнути з відповідача нараховану, але не виплачену заробітну плату, однак у предметі позову про стягнення заборгованості по заробітній платі взагалі не йдеться.
Крім того, з незрозумілих причин у змісті позову позивач просить витребувати в порядку ст.84 ЦПК України у ТОВ «КЕРУЮЧА КОМПАНІЯ «НАШ ДІМ ЗАПОРІЖЖЯ» довідку про розмір заборгованості по заробітній платі, проте вказані вимоги не можуть бути змістом позову, а повинні викладатися окремим документом у вигляді клопотанням у відповідності до вищевказаної правової норми ст.84 ЦПК України, а не відображатися у змісті позову.
Разом з тим, відповідно до положень ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі, так позовна заява немайнового характеру про визнання договору дійсним повинна бути подана зі сплатою судового збору за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній до 01 вересня 2015 року, від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів про стягнення заробітної плати, поновлення на роботі та за іншими вимогами, що випливають із трудових правовідносин.
З 01 вересня 2015 року ця категорія пільговиків звужена. Так, за пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» у редакції, яка діє з 01 вересня 2015 року, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.
Отже, починаючи з 01 вересня 2015 року, вказана стаття не передбачає пільги на оплату судового збору для позивачів за вимоги, що випливають із інших трудових правовідносин, окрім зазначених двох категорій справ, які становлять виняток: стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.
При цьому, Верховний Суд України у своїй постанові від 30.11.2016 року у справі №6-1121цс16 наголосив на тому, що починаючи з 01.09.2015 року позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають з трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.
Разом з тим, як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач заявляє вимоги майнового характеру, зокрема: стягнення невиплаченої заробітній платі, також просить стягнути компенсацію втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням встановлених строків її виплати, а також стягнути середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні.
Отже, позивачу слід здійснити оплату судового збору за три позовні вимоги майнового характеру в загальному розмірі 2305,20 грн. (768,40 х 3).
Оскільки позивачка звернулася до суду із позовними вимогами, які випливають із трудових відносин, тому підстав для звільнення її від сплати судового збору на підставі п.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» немає.
Таким чином, вищевказані заявлені позовні вимоги не відносяться до категорії пільгових та підлягають сплаті в загальному порядку.
На момент подання позову, відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, - становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи вимоги Закону, при поданні фізичною особою позовної заяви до суду з вимогою немайнового характеру ставка судового збору становить 768,40 грн.
Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Отже, позивачу слід здійснити оплату судового збору за три позовні вимоги майнового характеру в загальному розмірі 2305,20 грн. (768,40 х 3).
Проте, в порушення вимог ч.3 ст.175 ЦПК України до позовної заяви позивачем не долученого оригіналу платіжного документу, що підтверджують сплату судового збору в загальній сумі 2305,20 грн.
За вищенаведених підстав, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачу усунути наведені в ухвалі суду недоліки. Та приведену у відповідність до ст.ст.175,177 ЦПК України позовну заяву направити суду з копією доданих до неї документів по кількості осіб, які беруть участь у справі.
Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.
З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року.
У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.
У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.
Відповідно до положень ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (частина 1); в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч.2).
Вказані судом обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі, а тому вважаю необхідним позовну заяву залишити без руху для усунення вищевикладених недоліків.
Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні уточненої позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в ухвалі суду, та долученням до позову оригіналу платіжного документі про оплату судового збору за вимоги майнового характеру, та викладеного окремо від уточненої позовної заяви клопотання про витребування документів з долученням підтверджень про наявність складнощів у позивача у його отриманні самостійно.
За наявністю вищевикладених обставин позовна заява ОСОБА_1 , не може бути прийнята до провадження та підлягає залишенню без руху.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -
Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕРУЮЧА КОМПАНІЯ «НАШ ДІМ ЗАПОРІЖЖЯ» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку із порушенням строків її виплати залишити без руху, надати позивачеві строк для усунення недоліків, зазначених в описовій частині ухвали.
Для усунення недоліків позовної заяви встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання копії ухвали суду.
В іншому випадку позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачеві.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Василівського районного суду

Запорізької області Ю.В. СИДОРЕНКО