ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4177/19
провадження № 2/753/4735/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" липня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Сирбул О.Ф., за участю секретаря Лаптєвої Ю.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач у лютому 2019 року звернувся з позовом до суду, у якому просить суд стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 різницю між вартістю відновлюваного ремонту та розміром страхового відшкодування в сумі 72 630,44 грн. та судовий збір у сумі 768,40 грн., мотивуючи свої вимоги тим, що 07.05.2018 року в м. Києві на Набережному шосе відбулась дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля «Opel», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням позивача ОСОБА_1 , та за участю автомобіля «Range Rover», д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням відповідача ОСОБА_2

Постановою Печерського районного суду м. Києва від 11.07.2018 року винною у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди визнано відповідача ОСОБА_2 .

Вартість матеріального збитку, заподіяного позивачу за наслідками дорожньо-транспортної пригоди встановлена Висновком № 420-2018 від 18.06.2018 року і становить 115 778,67 грн.

Страховиком ПАТ «СК «Брокбізнес», яким на момент ДТП було забезпечено автомобіль відповідача, було виплачено позивачу суму страхового відшкодування у розмірі 43 148,23 грн.

Таким чином, несплаченою залишається сума матеріальної шкоди у розмірі 72 630,44 грн., що є підставою звернення позивача з даним позовом до суду.

Ухвалою судді від21.03.2019 року було відкрито провадження у вказаній справі з проведенням розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, у відповідності до ст. 274 ЦПК України.

У відповідності до ч.8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про проведення розгляду справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти проведення заочного розгляду та постановлення у справі заочного рішення не заперечував.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена судом належним чином, про причини неявки суд не повідомила. Відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило.

Враховуючи викладене та вимоги ст.ст. 279, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, у відсутності не з`явившихся учасників судового процесу та за наявними у справі матеріалами, з ухваленням по справі заочного рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 07.05.2018 о 19 год. 50 хв. в м. Києві, на Набережному шосе, керуючи автомобілем марки «Range Rover», д.н.з. НОМЕР_2 , порушила п.13.1 Правил дорожнього руху України, а саме: не дотрималась безпечної дистанції та інтервалу, в результаті чого здійснила зіткнення з автомобілем марки «Opel» д.н.з. НОМЕР_1 (водій ОСОБА_1 ), який по інерції здійснив зіткнення з автомобілем марки «Volvo» д.н.з. НОМЕР_3 (водій ОСОБА_3 ). В результаті дорожньо-транспортної події автомобілі отримали механічні пошкодження.

Постановою Печерського районного суду м. Києва від 11.07.2018 року ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340,00 грн.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

За даними свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу автомобіль «Opel» д.н.з. НОМЕР_1 , належить на праві власності позивачу ОСОБА_1 .

Згідно Звіту №420-2018 про оцінку колісного транспортного засобу, складеного ТОВ "Незалежна експертно-асистуюча компанія" від 18.06.2018 року, матеріальний збиток внаслідок аварійного пошкодження автомобіля «Opel» д.н.з. НОМЕР_1 , складає 115 778,67 грн.

Згідно Полісу № АК/7937488 обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів строком дії з 29.11.2017 року до 28.11.2018 року транспортний засіб «Range Rover», д.н.з. НОМЕР_2 , застраховано ПАТ «СК «Брокбізнес»; ліміт відповідальності за завдану матеріальну шкоду становить 100 000,00 грн., франшиза - 0,00 грн.

Згідно розрахунку страхового відшкодування та листа ПАТ «СК «Брокбізнес» за вих. №1455-05 від 25.10.2018 року, ПАТ «СК «Брокбізнес» 26.10.2018 року здійснило перерахування страхового відшкодування на користь ОСОБА_1 у сумі 43 148,23 грн.

За вимог ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ч. 2 ст. 1187 ЦК України, шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Деліктне зобов`язання - це зобов`язання, в якому особа, що протиправно і винно заподіяла шкоду особистості громадянина або його майну, зобов`язана її відшкодувати, а потерпілий має право на відшкодування заподіяної шкоди у повному обсязі.

У деліктних цивільних правовідносинах реалізуються зобов`язально-правові засоби захисту абсолютних прав. Потерпілий набуває права вимоги про відшкодування збитків, і він має право пред`явити позов про збитки. Праву потерпілого відповідає обов`язок заподіювача шкоди відшкодувати заподіяну шкоду.

Згідно зі ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана оплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).

Як убачається з матеріалів справи, позивач, як власник пошкодженого транспортного засобу, звернувся з позовом про стягнення з відповідача на свою користь суми матеріальної шкоди у розмірі 72 630,44 грн., що є різницею між фактичним розміром шкоди та сумою сплаченого позивачу страхового відшкодування.

Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 ЦПК України.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази, керуючись положеннями законодавства, діючого на час виникнення спірних правовідносин, суд дійшов висновку щодо правомірності звернення позивача з вимогою про відшкодування матеріальної шкоди у сумі 72 630,44 грн., що є різницею між фактичним розміром шкоди (115 778,67 грн.) та сумою сплаченого позивачу страхового відшкодування (43 148,23 грн.), завданої відповідачем внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка відбулась у зв`язку із порушенням відповідачем Правил дорожнього руху України, що встановлено судовим ріщенням, яке набрало законної сили, - оскільки матеріалами справи встановлено всі складові деліктного зобов`язання як щодо вартості матеріальної шкоди, заподіяної позивачу внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, так і щодо суб`єкта правопорушення, відповідача у справі та причинно-наслідкового зв`язку між протиправними діями відповідача та завданими позивачу матеріальними збитками, право на відшкодування яких є абсолютним.

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Разом з тим, відповідачем суду не надано жодних належних та допустимих доказів в заперечення позовних вимог, не здобуто таких доказів і в ході судових засідань.

На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилався представник позивача, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 768,40 грн.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 1166, 1187, 1194 ЦК України, ст.ст. 2, 4, 6-13, 19, 82, 89, 133, 137, 141, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 279, 352, 354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди- задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП невідомий) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ) матеріальну шкоду у сумі 72 630,44 грн. та витрати по сплаті судового збору у сумі 768,40 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Дарницький районний суд міста Києва.

Суддя: