Постанова

Іменем України

14 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 619/2281/17

провадження № 61-8727св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Висоцької В. С.,

суддів: Грушицького А. І., Литвиненко І. В., Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Фаловської І. М.,

учасники справи:

позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство «ПАКС»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Погрібна Тетяна Петрівна,

розглянув у порядку письмового провадження касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробничого підприємства «ПАКС» на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 04 лютого 2019 року в складі судді Остропілець Є. Р. та постанову Харківського апеляційного суду від 28 березня 2019 року в складі колегії суддів: Кіся П. В., Хорошевського О. М., Яцини В. Б.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій

У липні 2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство «ПАКС» (далі - ТОВ НВП «ПАКС») звернулося до суду з позовом, який у подальшому уточнило та просило витребувати у ОСОБА_1 нерухоме майно, яким він, на думку позивача, заволодів без відповідної правової підстави, та визнати за ТОВ НВП «ПАКС» право власності на нерухоме майно: комплекс загальною площею 2935,10 кв. м, адміністративно-виробничий корпус літ. «А-2», площею 1351,10 кв. м; виробничий склад літ «Б» площею 234,50 кв. м, виробничий склад літ. «В», площею 442,50 кв. м, склад літ. «Г», площею 387,30 кв. м; виробничий корпус літ. «З», площею 462,90 кв. м; побутове приміщення літ. «С» площею 56,80 кв. м, навіс літ. «Д», навіс літ. «М», навіс літ. «К», вбиральня літ. «Л», огорожа №1-3, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 10 грудня 2018 року позовну заяву ТОВ НВП «ПАКС» залишено без руху та надано позивачу строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 04 лютого 2019 року провадження у зазначеній справі залишено без розгляду.

Постановою Харківського апеляційного суду від 28 березня 2019 року ухвалу суду першої інстанції залишено без змін.

Постановляючи ухвалу про залишення без розгляду провадження у зазначеній цивільній справі, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, виходив із того, що з відповідно до вимог чинного законодавства в ухвалі від 10 грудня 2018 року про залишення позовної заяви без руху суд визначив розмір судового збору з урахуванням суми, яка була сплачена позивачем, та вказав розмір недоплаченого судового збору, який необхідно сплатити. Однак позивач, отримавши вказану ухвалу суду, недоліки позовної заяви не виконав, судовий збір у визначеному в ухвалі розмірі не доплатив.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги

У травні 2019 року ТОВ НВП «ПАКС» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 04 лютого 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 28 березня 2019 року, в якій, посилаючись на порушення судами норм процесуального права, просить скасувати зазначені судові рішення та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

У касаційній скарзі заявник посилається на те, що звіт про оцінку майна від 13 квітня 2018 року, складений суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_4 , який наданий відповідачем у судовому засіданні, не спростовує дійсність оцінки, наданої позивачем та не свідчить про дійсну вартість предмета нерухомості на момент звернення до суду із вказаним позовом. Як наслідок, такі дії відповідача, призводять до затягування розгляду справи, оскільки оцінка майна та сплата судового збору не є предметами розгляду цієї справи.

Крім того, у звіті про оцінку майна від 13 квітня 2018 року, який містить висновок про вартість майна, зазначено, що термін дії звіту становить шість місяців, а тому відомості, вказані у цьому звіті, не можуть братися до уваги судом для визначення розміру судового збору, оскільки строк дії звіту закінчився 13 жовтня 2018 року.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 13 червня 2019 року відкрито касаційне провадження у зазначеній цивільній справі, витребувано справу та надано строк для подачі відзиву на касаційну скаргу.

Ухвалою Верховного Суду від 29 липня 2019 року справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство «ПАКС» до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Погрібна Тетяна Петрівна, про витребування майна з чужого володіння та визнання права власності за касаційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство «ПАКС» на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 04 лютого 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 28 березня 2019 року призначено до розгляду колегією у складі п`яти суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційні скарги на ухвали судів першої чи апеляційної інстанцій розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції (частина третя статті 406 ЦК України).

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню.

Виклад фактичних обставин справи

Судом установлено, що в липні 2017 року ТОВ НВП «ПАКС» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Погрібна Т. П., про витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 04 серпня 2017 року відкрито провадження в зазначеній цивільній справі.

У січні 2018 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_5 звернулася до суду з клопотанням про залишення позовної заяви без руху з тих підстав, що позивач звернувся до суду з вимогами майнового та немайнового характеру, проте судовий збір сплатив лише як за дві вимоги немайнового характеру.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 18 січня 2018 року позовну заяву ТОВ НВП «ПАКС» залишено без руху та надано позивачу строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, а саме доплати судовий збір за вимогу майнового характеру.

У лютому 2018 року позивач на виконання вимог ухвали про усунення недоліків, доплатив судовий збір в розмірі 7 025,00 грн, на підтвердження чого надав суду оригінал квитанції.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 08 лютого 2018 року справу призначено до підготовчого судового засідання.

У листопаді 2018 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_5 звернулася до суду з клопотанням про залишення позовної заяви без руху з тих підстав, що позивачем не в повному обсязі сплачений судовий збір за вимогу майнового характеру, оскільки оцінка майна, яка зазначена у наданому позивачем звіті, проведеного ТОВ «Грандторгострой», не відповідає дійсній вартості спірного майна, що призвело до значного зменшення сплаченого позивачем судового збору, на підтвердження чого надала звіт про оцінку цього ж спірного майна від 13 квітня 2018 року, проведеного суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_4 .

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 10 грудня 2018 року позовну заяву ТОВ НВП «ПАКС» залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Постановляючи вказану ухвалу, суд врахував наданий відповідачем звіт характеристики виробничого комплексу, загальною площею 1 851,6 кв. м, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та дійшов висновку про те, що ціна позову визначена позивачем вочевидь не відповідає дійсній (ринковій) вартості об`єкта нерухомості, та визначив розмір судового збору у розмірі 64 989,00 грн з урахуванням відомостей, зазначених в звіті про оцінку майна, що складений суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_4 у відповідності із вимогами Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» за результатами проведення натурного обстеження об`єкту.

Також суд зазначив, що з урахуванням сплаченого судового збору у сумі 8 625,00 грн, позивачу слід доплатити судовий збір у сумі 56 364,00 грн.

Ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 10 грудня 2018 року направлено позивачу рекомендованим листом 10 грудня 2018 року та повторно 11 січня 2019 року.

17 січня 2019 року ТОВ НВП «ПАКС» отримало ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 10 грудня 2018 року, про що свідчить зворотне поштове повідомлення.

21 січня 2019 року на адресу Дергачівського районного суду Харківської області надійшла заява представника ТОВ НВП «ПАКС» - Хомича А. А. про надання додаткового строку для усунення недоліків позовної заяви, у зв`язку з тим, що у ТОВ НВП «ПАКС» триває процес припинення діяльності і є фінансові труднощі щодо сплати судового збору.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 04 лютого 2019 року провадження у зазначеній справі залишено без розгляду.

Нормативно-правове обґрунтування

Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Згідно з пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява, зокрема, повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Частиною четвертою статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до положень частини другої статті 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, цивільним процесуальним законодавством передбачена можливість попереднього визначення розміру судового збору самим судом у разі, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо.

Окрім цього, ЦПК України надає суду право після відкриття провадження у справі вирішувати питання щодо залишення позову без руху.

Так, частиною одинадцятою статті 187 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно з вимогами частини тринадцятої статті 187 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю нерухомого майна.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

У звіті з оцінки майна (спірного комплексу будівель та споруд), наданому позивачем на підтвердження ціни позову, вказано, що ринкова вартість предмета оцінки складає 575 000,00 грн. Саме таку ціну позову зазначив позивач та, виходячи з неї, сплатив судовий збір.

Враховуючи наведене, постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про залишення позовної заяви без розгляду з підстав невиконання вимог ухвали про усунення недоліків, з огляду на те, що позивач направив до суду заяву про надання йому додаткового строку для усунення недоліків позовної заяви, у зв`язку з тим, що у ТОВ НВП «ПАКС» триває процес припинення діяльності і є фінансові труднощі щодо сплати судового збору, проте вказана заява залишена без будь-якого реагування з боку суду.

Крім того, беручи до уваги наданий відповідачем звіт про оцінку спірного майна від 13 квітня 2018 року, складений суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_4 , суд першої інстанції не звернув уваги на те, що на момент постановлення ухвали від 10 грудня 2018 року про залишення позовної заяви без руху з підстав невідповідності суми сплаченого позивачем судового збору оцінці спірного майна, закінчився строк дії вказаного звіту (термін дії звіту шість місяців, закінчився 13 жовтня 2018 року), а тому суд безпідставно взяв до уваги відомості про оцінку спірного нерухомого майна зазначені в ньому.

Залишаючи без змін ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд не виконав вимоги норм процесуального права та не усунув допущені судом першої інстанції порушення.

Згідно з пунктом 3 частини третьої та частини четвертої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи. Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом.

Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржені судові рішення постановлені з порушенням норм процесуального права, у зв`язку з чим касаційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції скасуванню та передачею справи до суду першої інстанції на новий розгляд.

Керуючись статтями 406, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробничого підприємства «ПАКС» задовольнити.

Ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 04 лютого 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 28 березня 2019 року скасувати, справу передати до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. С. Висоцька

Судді: А. І. Грушицький

І. В. Литвиненко

В. В. Сердюк

І. М. Фаловська