провадження 2/200/3312/18
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 липня 2019 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська
в складі: головуючого-судді: Женеску Е.В.
за участю секретаря: Стрипи М.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення суми боргу, -
В провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває вищезазначена цивільна справа.
26 березня 2019 року відповідач ОСОБА_2 звернулася до суду із клопотання про винесення окремої ухвали. В обґрунтування зазначила, що при ознайомленні з матеріалами цивільної справи було встановлено, що позивачем штучно створено ситуацію по її заборгованості перед третіми особами зі злочинним умислом направленим на незаконне заволодіння її майном на підставі заздалегідь підроблених документів, а саме розписки, сфальсифікованої нотаріально посвідченої довіреності на представлення інтересів від ОСОБА_2 .
У зв`язку із чим відповідачка ОСОБА_2 просить суд винести окрему в порядку ст. 262 Цивільного процесуального кодексу України через виявлення в діях ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1,3,4 ст. 358 КК України.
Від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи без його участі. Позов підтримує в повному обсязі.
Дослідивши матеріали цивільної справи, оглянувши клопотання з додатками до нього суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України - завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до п.3 ч.1ст. 43 ЦПК України - учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.
Як передбачено ч. 1ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Судом встановлено, що в позовній заяві зазначена адреса місця реєстрації відповідачки ОСОБА_2 . м. Дніпро, вул АДРЕСА_1 . Адресно-довідковим підрозділом ГУМВС України в Дніпропетровській області надано відповідь від 23.07.2018, про те, що ОСОБА_2 за вказаною адресою зареєстрованою або знятою з реєстрації не значиться.
Також, суд встановив, що позивачем до позовної заяви додано копію розписки з надрукованим шрифтом про отримання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в борг від ОСОБА_1 грошових коштів в розмірі 100 000,00 доларів США (що в еквіваленті дорівнює 2465000,00 грн.)
З клопотання про винесення окремої ухвали що надійшла від ОСОБА_2 вбачається, що остання зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ., тому вважає, що позивач навмисне вказав невірну адресу її реєстрації з метою позбавлення можливості скористатись процесуальними правами Відповідача. Також ОСОБА_2 посилається в своїй заяві на той факт, що ніколи не була в місті Кракові в Польщі, не підписувала нотаріальну довіреність на особу ОСОБА_4 , який їй не відомий. На підтвердження викладених обставин, ОСОБА_2 долучила відповідь нотаріуса Анни Гавел-Росьцішевської від 14 вересня 2018 року № 65/2018/1, з якої вбачається, що нотаріус ніколи не здійснювала нотаріальні дії стосовно посвідчення підпису ОСОБА_2 , також номер у Реєстрі А 1617/2018 стосується іншої нотаріальної дії, здійсненої в інший день. Також, текст посвідчення на довіреності відрізняється від того, який розміщується її конторою на подібних документах, зокрема - відсутнє посилання на документ, що посвідчує встановлення особи, на місці іменної печатки нотаріуса надруковано ім`я і прізвище нотаріуса, а також посада нотаріус, а присутній на ксерокопії підпис на цій печатці не є її підписом.
Виходячи з наведеного, ОСОБА_2 впевнена, що ОСОБА_5 , використовуючи та організувавши третіх осіб, реалізовує свій злочинний умисел по заволодінню грошовими коштами ОСОБА_2 , з використанням завідомо підроблених документів за участі осіб ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , ОСОБА_4 з метою в подальшому використати цей борг в схемі по заволодінню її майном.
Таким чином, суд приходить до висновку про наявність в матеріалах справи підробленого офіційного документа, який посвідчений нотаріусом, і який надає права для використання його підроблювачем чи іншою особою з метою отримання неправомірної вигоди що, за наявності інших необхідних ознак, може свідчити про порушення закону, у тому числі про наявність в діях певних осіб складу правопорушень передбачених ст.ст. 190, 358, КК України, оскільки, щонайменше в довіреності щодо надання повноважень представляти інтереси містяться недостовірні дані та сфальсифіковані підписи.
Відповідно до ч. 1 ст. 262 ЦПК України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.
Відповідно до ч. 5 ст. 262 ЦПК України в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги якого порушено, і в чому саме полягає порушення.
Відповідно до ч. 11 ст. 262 ЦПК України окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.
Відповідно до ч. 1 ст. 358 Кримінального кодексу України передбачено кримінальне правопорушення, яке полягає в підробленні посвідчення або іншого офіційного документа, який видається чи посвідчується підприємством, установою, організацією, громадянином-підприємцем, нотаріусом, державним реєстратором, суб`єктом державної реєстрації прав, особою, яка уповноважена на виконання функцій держави щодо реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, державним виконавцем, приватним виконавцем, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, і який надає права або звільняє від обов`язків, з метою використання його підроблювачем чи іншою особою або збут такого документа, а також виготовлення підроблених печаток, штампів чи бланків підприємств, установ чи організацій незалежно від форми власності, інших офіційних печаток, штампів чи бланків з тією самою метою або їх збут -
Відповідно до ч. 3 ст. 358 Кримінального кодексу України передбачено кримінальне правопорушення, яке полягає в діях, передбачених частинами першою або другою цієї статті, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб,
Відповідно до ч. 4 ст. 358 Кримінального кодексу України передбачено кримінальне правопорушення, яке полягає в використанні завідомо підробленого документа.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необхідність винесення у даній справі окремої ухвали суду та направлення її до Шевченківського відділення поліції Дніпропетровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли вчиненню правопорушення у тому числі для вирішення питання про наявність чи відсутність в діях певних осіб складу кримінального правопорушення передбаченого ст.ст. 358, 190 КК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.262 ЦПК України, суд
Направити дану ухвалу до Шевченківського відділення поліції Дніпропетровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених в ухвалі про вчинення групою осіб: ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 кримінального правопорушення за ст. 190 ч. 1 КК України та ст. 358 ч. 1,3,4 КК України.
Окрема ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена особами, яких вона стосується, протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду.
Суддя Е.В. Женеску