РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/10895/16-ц

пр. № 2/759/181/19

07 серпня 2019 року Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Величко Т.О.,

при секретарі Штанько В.О.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

та представника 3-ої особи Стукалова А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Житлово-експлуатаційна дільниця №8 КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва" про відшкодування шкоди завданої майну,-

встановив:

15.12.2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VІІІ від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

Згідно п.п.9 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

08.08.2016 року позивачка звернулась в суд з зазначеним позовом про відшкодування шкоди завданої майну.Свої вимоги мотивує тим, що 31.05.2016 року відбулось затоплення квартири, в якій вона проживає - кв. АДРЕСА_1 , згідно складеного акту ЖЕД № 8 від 02.06.2016 року, у кв. АДРЕСА_3 трапилася аварія в системі гарячого водопостачання, а саме - порив шлангу ГВП у ванній кімнаті (підводка гумова до умивальника), в результаті чого сталося залиття квартири позивачки, внаслідок чого було виявлене пошкодження житлової і великої кімнат, кухні, коридору та кладовки, пошкоджені були стелі, стіни, паркет і лінолеум були деформовані. Після цього залиття позивачка зверталась до відповідачки з проханням усунути наслідки залиття, однак відповідачка відмовилась вчиняти будь-які дії. Також позивачка вказала, що замовила оцінку вартості збитків, про що було складено висновок експертного будівельно-технічного дослідження №03.07.16 від 18.07.2016 року, згідно якого розмір збитків було визначено у сумі 17 361, 08 грн., яку позивачка просила стягнути з відповідачки. Крім того, позивачка зазначила, що їй було завдано моральну шкоду, яка полягає в тому, внаслідок пошкодження квартири вона зазнала немало переживань та страждань, це створило для неї дискомфорт та нервове напруження, оскільки вона постійно відчуває в квартирі сирість, вологу та запах плісняви, кірм того, дана квартира є єдиним житлом позивачки, однак в даний час вона не може вільно користуватись своїм майном, що приводить до маральних переживань, у зв`язку з цим, вважає за необхідно компенсувати моральну шкоду у розмірі 5 000,00 грн., також просила стягнути з відповідачки понесені витрати на професійну юридичну допомогу у розмірі 5 000,00 грн., витрати, пов"язані із проведенням експертизи у розмірі 5 000,00 грн. та сплачений судовий збір у розмірі 1378, 00 грн. та 551,21 грн.

У судовому засіданні представник позивачки підтримала заявлений позов у повному обсязі та просила його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Відповідачка у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином до суду відзив на позов не надала, а тому суд вважає за можливе проводити судове засідання у порядку ст. 280 ЦПК України.

Представник 3-ої особи проти позову не заперечував, зазначивши, що згідно діючого законодавства та правил користування приміщеннями житлових будинків, власник та наймач квартири зобов"язані проводити за власні кошти поточний та капітальний ремонт квартири.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що 31.05.2016 року відбулось затоплення квартири кв. АДРЕСА_1 , власником якої є позивачка ОСОБА_2 , згідно складеного акту ЖЕД № 8 КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м.Києва" від 02.06.2016 року, у кв. АДРЕСА_3 , власником якої є відповідачка ОСОБА_3 , трапилася аварія в системі гарячого водопостачання, а саме - порив шлангу ГВП у ванній кімнаті (підводка гумова до умивальника), в результаті залиття виявлені наступні пошкодження: залита житлова кімната (17,2 кв.м) стеля- водоемульсійне фарбування, стіни - шпалери, підлога - паркет набряк, деформований; кухні (6,8 кв.м) стеля - шпалери, стіни - часткова плитка і шпалери, лінолеум - деформований, коридор (4,5 кв.м) стеля- клеєве фарбування, стіни - шпалери; ванна кімната (2,9 кв.м) стеля - клеєве фарбування, стіни - плитка; кладовка (1,1 кв.м) стеля - клеєве фарбування (а.с.8, том № 1).

Також судом встановлено, що відповідно до висновоку експертного будівельно-технічного дослідження №03.07.16 від 18.07.2016 року, розмір збитків визначено у сумі 17 361, 08 грн. (ас. 13-74. том № 1).

Судом встановлено, що відповідач не подав суду належних та допустимих доказів та не спростував доводи позивача, не звертався до суду з клопотаннями про витребування або забезпечення доказів в спростування доводів позивача, також не повідомив суд про підстави звільення від доказуваня в порядку ст. 82 ЦПК України.

Відповідно до частин 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 151 Житлового кодексу Громадяни, особи, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне, за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом Української PCP.

Аналогічна норма міститься й у статті 322 Цивільного кодексу України, згідно якої власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлена договором або законом.

Судом встановлено, що власники житла безпосередньо зобов`язані утримувати лише майно що розташоване в межах житлового будинку (квартири), що їм належить, в той час як роботи (послуги) щодо підтримання належного стану зовнішніх конструкції багатоквартирного будинку, утримання ліфтів, сходинок, міжповерхових дверей сміттєпроводу та іншого майна, яке є об`єктом спільного користування мешканці: багатоквартирного будинку, здійснюється іншим суб`єктом - організацією, яка надає житлово-комунальні послуги, хоча і за рахунок самих власників та наймачів, як сплачують квартирну плату.

Відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

У зазначеній нормі права, яка встановлює загальні підстави відшкодування шкоди в рамках деліктних (позадоговірних) зобов`язань, під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається в зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Шкода це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки завдана шкода (реальна шкода та упущена вигода) відшкодовується в повному обсязі.

Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Таким чином, позовні вимоги позивачки про відшкодування шкоди завданої майну у розмірі 17 361,08 грн. підлягають повному задоволенню.

Відповідно до ст. 23 Цивільного кодексу України особа мас право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

В силу ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Судом встановлено, що своїми діями, які виявились у завданні збитків позивачці відповідачкою завдано моральну шкоду, яка виявилась у пошкоденні майна позивчки, душевних переживаннях позивачки, у зв"язку з чим позовні вимоги позивачки про відшкодувння моральної шкоди у розмірі 5 000 грн. підлягають задоволенню у повному обсязі.

Також, суд вважає можливим задовольнити вимоги щодо стягнення вартості складання звіту в розмірі 5 000 грн., які були понесені позивачкою, що підтвреджується відповідною квитанцією (ас. 9, 10).

Що стосується позовних вимог про стягнення витрат за надання правової допомоги в розмірі 5 000 грн. суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 2 ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Таким чином, позовні вимоги позивачки про відшкодування витрат на правничу допомогу у розмірі 5 000 грн. підлягають повному задоволенню.

З урахуванням задоволення позову, на підставі ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідачки на користь позивачки підлягає судовий збір у сумі 1378, 00 грн. та 551,21 грн.

На основі повного і всебічно з`ясованих обставин, на які посилалась позивачка, як на підстави своїх вимог, наданих письмових доказів, досліджених судом, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд прийшов до висновку, що позивачкою у повній мірі доведені позовні вимоги, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 23, 322 ЦК України, статтями 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 141, 223, 259, 263-265, 268, 272, 280-289 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Житлово-експлуатаційна дільниця №8 КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва" про відшкодування шкоди завданої майну,- задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_4 , на користь ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , за адресою: проживаючої за адресою: АДРЕСА_5 , матеріальні збитки в розмірі 17 361,08 грн. 08 коп., моральну шкоду у розмірі 5 000 грн., витрати на правову допомогу в розмірі 5 000 грн., витрати на проведення експертизи оцінки вартості матеріального збитку в розмірі 5 000 грн. та сплачений судовий збір в розмірі 1929 грн. 21 коп., а всього 34 290 (тридцять чотири тисячі двісті дев"яносто) грн.29 коп.

Рішення може бути оскаржено до Київського Апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Т.О. Величко