Постанова

Іменем України

07 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 728/644/17

провадження № 61-16019св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Сердюка В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 , відповідач - Публічне акціонерне товариство «Чернігівобленерго»,
розглянувши у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Бахмацького районного суду Чернігівської області від 07 червня 2017 року у складі судді Пархоменка П. І. та ухвалу Апеляційного суду Чернігівської області від 13 липня 2017 року у складі колегії суддів: Губар В. С.,

Мамонової О. Є., Онищенко О. І.,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення»

ЦПК України у редакції Закону України № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У квітні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» (далі - ПАТ «Чернігівобленерго») про захист прав споживача, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Позовна заява мотивована тим, що 03 січня 2017 року працівники

ПАТ «Чернігівобленерго» виявили порушення ОСОБА_1 Правил користування електричною енергією для населення(далі - ПКЕЕН) у вигляді самовільного підключення струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку відкритим типом прокладання, про що було складено відповідний акт. У зв`язку з вчиненням позивачем порушення, про яке йдеться, вона має відшкодувати відповідачу збитки необлікованої електричної енергії за період з 03 січня 2016 року.

Також позивач вказує, що рішення комісії Бахмацького району електричних мереж Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» (далі - Бахмацьке РЕМ ПАТ «Чернігівобленерго») щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ, оформленого протоколом, є недійсним, оскільки в акті про порушення не вказано: який саме пункт ПКЕЕН позивач порушив; внесено недостовірну інформацію про споживання електроенергії поза обліковим пристроєм; не викладено докладно вид, обставини та суть порушення з урахуванням доданої до акта графічної схеми електропостачання тощо. Протокол складено з недоліками, оскільки не вказано період, за який проводився розрахунок вартості необлікованої електричної енергії, сам розрахунок позивачу не наданий; не надано копій усіх додатків до акта.

Посилаючись на вищевказане, ОСОБА_1 просила суд: визнати дії ПАТ «Чернігівобленерго» щодо складання акта про порушення ПКЕЕН

від 03 січня 2017 року з порушенням порядку складання, проведенням агресивної підприємницької діяльності, порушенням прав споживача; визнати недійсним рішення комісії відповідача щодо розгляду вказаного акта, оформленого протоколом від 09 лютого 2017 року; зобов`язати відповідача здійснити відновлення електропостачання позивача за адресою: АДРЕСА_1 .

Короткий зміст судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Бахмацького районного суду Чернігівської області від 07 червня 2017 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду Чернігівської області від 13 липня 2017 року рішення Бахмацького районного суду Чернігівської області від 07 червня 2017 року залишено без змін.

Судові рішення мотивовані тим, що працівниками Бахмацького РЕМ ПАТ «Чернігівобленерго» під час проведення перевірки було встановлено порушення позивачем ПКЕЕН, що зафіксовано у акті; з копією акта позивач ознайомлена, а тому оскаржуваний протокол складений у відповідності з пунктом 53 ПКЕЕН і підстави для визнання цього протоколу незаконним відсутні. Разом з тим, підстави для задоволення позовних вимог про відновлення електропостачання також відсутні, оскільки надання послуги електропостачання споживачу не припинялось і не припинено.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у серпні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалу апеляційного суду і ухвалити нове рішення про задоволення позову, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що відповідачем було порушено пункт 53 ПКЕЕН, оскільки позивача не було повідомлено про можливість надання письмово заперечень та зауважень до акта про порушення.

Доводи інших учасників справи

У листопаді 2017 року ПАТ «Чернігівобленерго» подало відзив на касаційну скаргу, вказуючи на те, що судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій є законними і обґрунтованими, всі висновки судів відповідають встановленим обставинам справи, а тому підстави для їх скасування відсутні.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 14 серпня 2017 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі та витребувано цивільну справу.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У квітні 2018 року справа надійшла до Верховного Суду.

Відповідно до підпунктів 2.3.2, 2.3.4, 2.3.13, 2.3.49 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, зі змінами та доповненнями, постанови Пленуму Верховного Суду від 24 травня 2019 року № 8 «Про здійснення правосуддя у Верховному Суді» та рішення зборів суддів Касаційного цивільного суду від 28 травня 2019 року № 7 «Про заходи, спрямовані на своєчасний розгляд справ і їх вирішення у розумні строки», у справі № 728/644/17 (провадження № 61-16019св18) призначено повторний автоматизований розподіл.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суди встановили, що ОСОБА_1 є власником та споживачем електричної енергії в належному їй на праві власності будинку АДРЕСА_1 .

16 січня 2012 року між ПАТ «Чернігівобленерго» та ОСОБА_1 укладений договір про користування електричною енергією належного позивачу будинку.

03 січня 2017 року працівниками Бахмацького РЕМ ПАТ «Чернігівобленерго» у ході рейдового обходу при проведенні перевірки на АДРЕСА_1 встановлено порушення споживачем ПКЕЕН, про що складено акт про порушення, в якому зазначено: самовільне підключення електропроводки та струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку відкритим типом прокладання. Місце самовільного підключення виявлено та знаходиться під дахом на ввідних дротах до будівлі.

Вказаний акт підписаний трьома представниками енергопостачальника, містить позначку про відмову споживача від підпису та повідомлення про розгляд складеного акта про порушення буде проводити засідання 24 січня 2017 року.

Копія вказаного акта про порушення ПКЕЕН вручена позивачу.

Складений щодо ОСОБА_1 вказаний акт розглянутий комісією щодо розгляду актів про порушення ПКЕЕН, що підтверджується протоколом

від 09 лютого 2017 року. Рішенням комісії визнано правильними висновки акта про виявлення порушення позивачем ПКЕЕН внаслідок самовільного підключення до електричної мережі енергопостачальника (накид виконано алюмінієвим дротом). Рішенням комісії підтверджено правильність розрахунку збитків за період з 03 січня 2016 року по 03 січня 2017 року у розмірі 18 045,53 грн., спричинених внаслідок необлікованого використання електроенергії.

Також судами встановлено, що ОСОБА_1 була присутня на засіданні комісії та висловила свої зауваження, з протоколом ознайомлена.

Відповідно до листа ПАТ «Чернігівобленерго» від 06 червня 2017 року відключення будинку позивача від електромережі не здійснювалось.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Частиною першою статті 402 ЦПК України визначено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно зі статтями 10, 60 ЦПК України (у редакції, чинній на час розгляду справи судом першої та апеляційної інстанцій) кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Рішення не може ґрунтуватись на припущеннях.

Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про захист прав споживачів», Законом України «Про електроенергетику»

(у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня

1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН), нормами ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно зі статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Пунктами 48, 53 ПКЕЕН передбачено, що побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.

У разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, виходив з того, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами наявність порушених прав або законних інтересів позивача, що підлягали б судовому захисту та, зокрема, як споживача електричної енергії.

Суди встановили, що працівниками Бахмацького РЕМ ПАТ «Чернігівобленерго» під час проведення перевірки встановлено порушення позивачем ПКЕЕН, що зафіксовано у акті, який акт підписаний трьома представниками енергопостачальника у присутності позивача, яка відмовилась від його підписання. Отже, оскаржуваний акт та рішення комісії відповідають приписам ПКЕЕН, що підтверджує правомірність дій відповідача, у зв`язку з чим суди дійшли обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Доводи касаційної скарги, що відповідачем було порушено пункт 53 ПКЕЕН, оскільки позивача не було повідомлено про можливість надання письмово заперечень та зауважень до акта про порушення, колегія суддів не бере до уваги з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, акт про порушення ПКЕЕН був підписаний у присутності позивача, яка відмовилась від його підписання. Позивачу було роз`яснено її право внесення зауважень до вказаного акта, але цим правом ОСОБА_1 не скористалась. Копія акта була вручена позивачу. Разом з тим, ОСОБА_1 була присутня на засіданні комісії та висловила свої зауваження, з протоколом ознайомлена.

Вказаний факт позивачем не спростований та підтверджується матеріалами справи.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого

2010 року).

Судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій є достатньо мотивованими та такими, що відповідають нормам закону.

Інші доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують, на законність судових рішень не впливають, а зводяться до незгоди заявника із висновками судів, а також спростовуються встановленими вище обставинами справи, в основному направлені на переоцінку доказів, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

З підстав вищевказаного, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Бахмацького районного суду Чернігівської області від 07 червня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Чернігівської області від 13 липня 2017 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:І. М. Фаловська А. І. Грушицький В. В. Сердюк