Провадження №2/447/463/19
Справа №453/1401/15-ц
У Х В А Л А

щодо самовідводу судді

07.08.2019 Миколаївський районний суд Львівської області в складі судді Головатого А.П., за участю секретаря судового засідання Войтович О.М., розглянувши у підготовчому судовому засіданні м. Миколаїв цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , начальника Стрийського МБТІ Петрівського М.М., з участю третіх осіб Верхньосиньовидненська селищна рада Сколівського району Львівської області, відділ Держгеокадастру у Сколівському районі Львівської області, відділ містобудування та архітектури Сколівської районної державної адміністрації Львівської області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою при спільному проході й проїзді та встановлення земельного сервітуту,

встановив:

В судовому засіданні суддя поставив на обговорення питання про самовідвід, оскільки позивачі неодноразово зверталися до суду з заявами про порушення суддею норм закону і на цій підставі заявляли безліч відводів. З матеріалів справи видно, що позивачі не довіряють складу суду і вважають, що продовжуючи розгляд справи суд порушує їх право на справедливий судовий розгляд.

Відповідно до п.5 п.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу) якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини (справи «Пуллар проти Сполученого Королівства» і «Томанн проти Швейцарії», а також «Екедемі Трейдинг ЛТД та інші проти Греції» і «Дактарас проти Литви») наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд. Отже, незадоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав.

Суд приходить до висновку, що подальший розгляд зазначеної справи цим складом суду, порушуватиме право позивача на розгляд його справи незалежним та безстороннім судом, оскільки процесуальна поведінка позивачів вказує на те, що у них виникають сумніви в неупередженості і об`єктивності головуючого судді.

Керуючись ст. 36, 40 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Задовольнити самовідвід головуючого судді Головатого А.П. у справі №453/1401/15-ц.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Головатий А. П.