441/646/19 2/441/461/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.07.2019 р. Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючої судді Перетятько О.В.

з участю секретаря Сороки М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городок цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Городоцької міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина за заповітом, яка складається із житлового будинку по АДРЕСА_1 . Позивач не зміг у шестимісячний строк звернутися до нотаріуса, оскільки, ні на момент складання заповіту, ні на час смерті заповідача йому не було відомо про існування такого, крім того, є онуком ОСОБА_2 , разом з нею не проживали, з липня 2016 року і грудня 2016 року хворів. Вважає ці обставини поважними причиною пропуску строку, просить позов задовольнити.

У відкрите судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, його представник - адвокат Мартин В.І. подала до суду письмове клопотання, в якому позов підтримала з мотивів, наведених у ньому, крім того, пояснила, що про існування заповіту, складеного ОСОБА_2 на ім`я позивача, останній дізнався нещодавно, позивач, у період, який припадав на час звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, хворів, звертався у заклади охорони здоров`я, просить позов задовольнити, справу розглядати у її відсутності та у відсутності позивача (а.с. 27-29).

Представник Городоцької міської ради Львівської області в судове засідання не з`явилась, у відзиві, поданому суду позов не заперечила, просить розглядати справу без участі представника міської ради (а.с. 32-34).

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України суд ухвалив розглядати справу без участі сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, оглянувши заяви представника позивача, відзив представника відповідача, суд приходить переконання про задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Із копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 (а.с. 5).

Їй на праві приватної власності належав житловий будинок по АДРЕСА_1 , що стверджується копіями Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень № 35142505 від 19.03.2015 р., технічним паспортом на будинок (а.с. 11-14).

На випадок своєї смерті ОСОБА_2 склала 27.11.2008 р. заповіт, яким все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що б належало їй на день смерті і на що за законом матиме право, в тому числі, на належний їй на праві власності жилий будинок з господарськими будівлями АДРЕСА_1 заповіла своєму онуку - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 7).

З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 55521596 від 19.03.2019 р. відомості про спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину відсутні (а.с. 16).

Спадщина після смерті ОСОБА_2 відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк для прийняття спадщини, встановлений ст.1270 ЦК України, закінчився 30.12.2016 р.

Із позовної заяви, листа приватного нотаріуса Городоцького районного нотаріального округу Львівської області № 96/01-16 від 08.04.2019 р. вбачається, що позивач звертався із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріусом йому було відмовлено у видачі Свідоцтва про прийняття спадщини, у зв`язку із пропуском встановленого законодавством строком для подання вказаної заяви (а.с. 10).

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 не звернувся у строк, встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України, із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , оскільки про існування заповіту та про намір бабусі скласти такий на його ім`я не знав, проживав окремо від спадкодавця, з липня 2016 року почав хворіти, систематично проходив лікування та медичні обстеження, що вбачається із Виписок з медичної карти амбулаторного хворого (а.с. 19-23, 49-62).

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено у п. 2 постанови спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При цьому суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в ЗСУ тощо.

Як зазначено у п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008р. "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у Постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При вирішенні цивільно-правового спору суд враховує, що одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Суд вважає за необхідне зазначити, що ця позиція ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року№ 15-рп/2004у справі № 1-33/2004.

Оглянувши матеріали справи, вивчивши докази в їх сукупності, суд визнає поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , а тому, приходить до висновку про надання йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті останньої терміном у три місяці.

Задоволюючи позовні вимоги, суд враховує те, що позивач пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини через незнання про існування заповіту, є внуком спадкодавиці, проживав окремо, про побажання ОСОБА_2 скласти заповіт на нього не знав, з липня 2016 року звертався у заклади охорони здоров`я, проходив відповідні медичні обстеження та лікування, що були зумовлені наявними захворюваннями, беручи до уваги Постанову Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17, суд вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини пов`язані з об`єктивними, непереборними істотними труднощами для спадкоємця, а тому приходить до висновку про надання позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Згідно ч. 2 ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Керуючись ст.ст. 12, 89, 141, 211, 258-259, 265, 354 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_2 , проживаючому та зареєстрованому по АДРЕСА_2 , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці.

Стягнути з Городоцької міської ради Львівської області в користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_2 , 768 грн. 20 коп. судового збору.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом тридцяти днів до Львівського апеляційного суду через Городоцький районний суд Львівської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Перетятько О.В.