Справа № 663/3281/19
Провадження № 2-з/663/29/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2019 року м. Скадовськ Херсонської області

Скадовський районний суд Херсонської області у складі:

головуючого, судді Пухальського С. В.,

за участю секретаря Радіонової О. Ю.,

позивача ОСОБА_1 ,

під час розгляду у відкритому підготовчому засіданні, в приміщенні Скадовського районного суду Херсонської області цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 в особі адвоката Лічман Олександра Миколайовича до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 в інтересах якої діє адвокат Колесник Костянтин Анатолійовича до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває зазначена цивільна справа.

Ухвалою суду від 04.12.2019 заяву представника позивача за первісним позовом про забезпечення позову задоволено. Постановлено, крім іншого, накласти арешт та заборонено вчиняти будь-які дії щодо житлового будинку, який знаходиться по АДРЕСА_1 .

11.12.2019 до суду надійшла заява від представника відповідачки адвоката Колесника К. А. про застосування зустрічного забезпечення позову, у якій він просить застосувати заходи зустрічного забезпечення позову у вигляді внесення ОСОБА_1 515 000 грн. на депозитний рахунок суду або іншим шляхом у відповідності до вимог статті 154 ЦПК України. Заява обґрунтована тим, що житловий будинок АДРЕСА_1 знаходиться в іпотеці, а іпотекодержателем, згідно останніх повідомлень, є ОСОБА_4 , право на звернення стягнення якого таким забезпеченням буде порушене.

Блокування процесу реалізації будинку призведе до збитків у вигляді збільшення суми боргу та можливих збитків іпотекодержателя.

На думку представника відповідачки, з огляду на очевидність пропуску позовної давності, у задоволенні позову буде відмовлено щонайменше з цих підстав, а з матеріальної точки зору з підстав відсутності доходів за період шлюбу.

При цьому, збитками можуть бути негативні наслідки у вигляді збільшення суми боргу за кредитним зобов`язанням (3% річних та інфляційні втрати боргу, пеня після настання строку виконання зобов`язання) та судових витрат, понесених Відповідачем на розгляд цієї, а також справи у спорі з іпотекодержателем про звернення стягнення на предмет іпотеки, у той час, як будинок Відповідачу не потрібен та вона не проти відчужити його на користь іпотекодержателя в рахунок погашення боргу.

Однак арешт майна блокує таку можливість, а відтак породжуватиме збитки для Відповідача у вигляді:

судових витрат у цій справі (орієнтовно) 70 000,00 грн.;

у судових процесах з іпотекодержателем (орієнтовно) 50 000,00 грн.;

інфляційні втрати боргу та відсотки річних за останні три роки (згідно формули у практиці Верховного Суду, за річної інфляції 10% та 3% річних) 111 000,00 грн.;

пеня за несплату заборгованості після настання строку (згідно правочинів продажу прав вимоги) близько 8 000,00 доларів США;

повернення завдатку за будинок у подвійному розмірі 96 000,00 (дев`яносто шість) тисяч гривень.

У той же час, ОСОБА_1 не володіє нічим, не заробляє, є особою з пропискою без майна.

Тобто можливі збитки незалежно від їх розміру він відшкодувати не зможе внаслідок сталої неспроможності мати дохід.

ОСОБА_1 просив відмовити у задоволенні заяви про застосування зустрічного забезпечення позову з підстав її необґрунтованості та безпідставності. Зауважив, що має у власності земельну ділянку, а також орендує земельну ділянку, які використовує з метою вирощування сільськогосподарських культур для подальшого їх продажу.

Інші учасники цивільного процесу, будучи повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

При вирішенні питання обґрунтованості заяви про застосування зустрічного забезпечення, суд виходить з наступного.

У пункті 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року, який є узагальненням судової практики, що склалась при розгляді справ цієї категорії в Державі, зазначено, що при вирішенні питання про забезпечення позову суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Зазначений підхід, на думку суду, має бути застосований і при розгляді питання про застосування зустрічного забезпечення позову.

Відповідно до вимог статті 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

З аналізу наведеної норми слідує, що критерієм застосування судом зустрічного забезпечення позову є забезпечення можливості відшкодування тих збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. При вирішенні питання про застосування зустрічного забезпечення позову з`ясуванню підлягає можливість завдання збитків особі, яка не повинна бути абстрактною і має бути ретельно досліджена судом із урахуванням існування обставин на час розгляду справи, що підтверджені належними та достатніми доказами, які б давали суду підставу обґрунтовано стверджувати про таку можливість з урахуванням заходів забезпечення позову. Застосування судом зустрічного забезпечення має на меті урівноважити інтереси сторін при вжитті заходів забезпечення позовних вимог.

Відповідно до вимог частини 5 статті 154 ЦПК України, розмір зустрічного забезпечення визначається судом із урахуванням обставин справи та має бути співмірним із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Згідно із вимогами частини 2 статті 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. На підставі частин 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що 23.11.2005 між Відкритим акціонерним Товариством комерційний банк «Надра» та ОСОБА_3 укладений кредитний договір № 804/6/11/2005/840к/1119, за умовами якого кредитор зобов`язався надати позичальнику у тимчасове користування грошові кошти, а позичальник зобов`язалася повернути одержаний кредит у розмірі 12750,00 доларів США та сплатити банку проценти за користування коштами у розмірі 10 % на рік, а у разі порушення умов договору також сплатити інші платежі в порядку, на умовах та в строки, визначені цим договором.

Строк дії договору визначений сторонами не пізніше 23 листопада 2015 року (а.с. 66).

В забезпечення виконання ОСОБА_3 зобов`язань за кредитним договором, 23.11.2005 між банком та ОСОБА_1 , а також ОСОБА_5 , з кожним окремо, укладено договори поруки, відповідно до умов яких кожний із поручителів поручився перед банком за виконання позичальником свого обов`язку повернути кредит і сплатити проценти за користування коштами. Договорами поруки встановлена солідарна відповідальність кожного з поручителів та боржника; визначено обсяг відповідальності поручителя той же, що і у позичальника (а.с. 70).

Виконання зобов`язання забезпечено договором іпотеки від 23.11.2005, укладеним між банком та ОСОБА_3 , за яким іпотекодавець передала в іпотеку належний їй житловий будинок, розташований за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 68-69). Іпотекодержателем, згідно останніх даних, є ОСОБА_4 (а.с. 71).

Також, зі змісту копії розписки від 08.10.2019 вбачається, що ОСОБА_6 отримала від ОСОБА_7 завдаток у розмірі 48 000 грн. (дві тисячі доларів США) за продаж будинку по АДРЕСА_1 , зобов`язалась підготувати документи для вчинення правочину та з`явитися для цього до нотаріуса Поліщук В. В. в м. Київ в термін до 30 грудня 2019 року. Ціна продажу становить 15 000 доларів США (а.с. 168).

Вирішуючи питання про можливість застосування зустрічного забезпечення суд виходить з існування визначених частиною 3 статті 154 ЦПК України обставин, за наявності яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення. Так, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, місце проживання ОСОБА_1 зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 .

Крім цього, представником відповідача за первісним позовом не доведено виключних підстав вжиття зустрічного забезпечення позову. Так, суду не надано доказів тому факту, що ОСОБА_1 не має майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові, або того, що ОСОБА_1 має незадовільний майновий стан, вчиняє дії щодо відчуження майна, чи інші дії, які можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, що можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Отже, враховуючи, що жодної правової підстави для вжиття судом заходів зустрічного забезпечення позову не встановлено, заява про їх застосування задоволенню не підлягає.

При цьому, реалізація відповідачкою за первісним позовом житлового будинку, який є предметом іпотеки, та який являється предметом спору по справі, унеможливить виконання рішення суду про можливе задоволення заявлених за первісним позовом вимог.

Керуючись статтями 154, 258-261 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника відповідачки адвоката Колесника К. А. про застосування зустрічного забезпечення позову.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її оголошення.

Ухвалу суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду безпосередньо або через Скадовський районний суд Херсонської області протягом п`ятнадцяти днів з моменту її оголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її оголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 17.12.2019.

Суддя Скадовського районного суду

Херсонської області Пухальський С. В.