Провадження № 8/200/2/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" липня 2019 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Женеску Е.В.

за участю секретаря: Стрипи М.П.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення за нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, -

В С Т А Н О В И В:

10 березня 2016 року ОСОБА_1 звернулась до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська із заявою про перегляд заочного рішення від 05 березня 2014 року у цивільній справі № 200/17167/13-ц за позовом ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків у зв`язку з нововиявленими обставинами, посилаючись на те, що нею отримано висновок фахівців в галузі електроенергетики щодо неправомірності складання Акту про порушення та нарахування на його підставі збитків.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 01 березня 2017 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення за нововиявленими обставинами повернуто заявнику як неподану, в зв`язку з невиконанням заявником вимог ухвали суду від 12 березня 2016 року про залишення заяви без руху.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 26 грудня 2018 року ухвалу Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 01 березня 2017 року скасовано і направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 18 січня 2019 року відкрито провадження за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення за нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, визначено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

В судове засідання учасники справи не з`явилися. Від представника позивача ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, просила відмовити у задоволенні вимог ОСОБА_1

ОСОБА_1 була повідомлена про дату судового засідання належним чином, причини не явки у судове засідання не повідомила.

Відповідно ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви, виходячи з наступного.

Заочним рішенням Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 05 березня 2014 року задоволено позов ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» суму на відшкодування збитків у розмірі 1858,05 грн.

Рішенням апеляційного суду Дніпропетровської області від 12 травня 2015 року вказане заочне рішення Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська скасовано та відмовлено ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» у задоволенні позову.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 21 жовтня 2015 року касаційну скаргу ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» задоволено частково, рішення апеляційного суду Дніпропетровської області від 12 травня 2015 року скасовано, заочне рішення Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 05 березня 2014 року залишено в силі.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України закріплено, що підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

При цьому неподання стороною або особою, яка бере участь у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду в прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених п.1 ч.2 ст.423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у рішенні, що переглядається.

Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

За змістом положень ч.4,5 ст.423 ЦПК України, не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1)переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2)докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом. При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Обґрунтовуючи підстави для скасування судового наказу за нововиявленими обставинами, заявник посилається налист Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії від 05.01.2016 року, яким встановлено, на її думку, неправомірність складання Акту про порушення від 19.06.2013 року та нарахування на його підставі збитків.

Так, в листі заступника Головного державного інспектора України з енергетичного нагляду Дудченко О. від 05.01.2016 року за вих. № 05/09-38 зазначено, що згідно з Актом технічної перевірки схеми електропостачання помешкання від 19.06.2013 за адресою ОСОБА_1 енергопостачальник не зафіксував факти розривів в електричній мережі, пошкодження ізоляції, незакріплений лічильник, інші порушення, а також відсутні пошкодження пломб на кришці електролічильника та держповірки. Зазначене спростовує факт самовільного підключення споживачем помешкання по електричної мережі після відключення. Крім того, енергопостачальник не підтвердив документально факт припинення електропостачання до помешкання, спосіб відключення тощо. Враховуючи відсутність пошкодження пломб на розрахунковому приладі обліку, порушень схеми обліку, а також наявність у ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» інформації про користування електричною енергією за вищезазначеною адресою та отримання енергопостачальником сплати за спожиту електроенергію за період з 12.05.2012 по 19.06.2013, Держенергонагляд вважає, що підстав для складання Акта про порушення щодо самовільного підключення помешкання до електричної мережі та проведення нарахувань за не обліковану електричну енергію у ПАТ «Дніпрообленерго» не було.

Заявою від 17.05.2016 року заявник надав також лист заступника Головного державного інспектора України з енергетичного нагляду А.Гушля від 02.03.2016 року за вих. № 03/21-1157, який фактично повторює зміст наведеного вище листа.

Оцінюючи надані заявником докази, суд вважає, що вказані обставини не є нововиявленими у розумінні ст.423 ЦПК України, так як вказані обставини були предметом дослідження судами у попередніх судових засіданнях, зокрема в засіданні апеляційного суду Дніпропетровської області 12 травня 2015 року. який вказав, що «як вбачається з акту про порушення № Н 106290, пломби на лічильнику порушені не були, та відповідно підключення електроживлення було здійснено без порушень, оскільки які порушення вчинені відповідачем з цього приводу, в акті взагалі не зазначені», «позивачем в судовому засіданні взагалі не додано доказів самовільного підключення відповідачем до приладу обліку електроенергії».

Інші доводи заявника, викладені в заяві, а саме про необхідність проведення експертизи, про неправомірність відключення від електропостачання, про використання позивачем у касаційній скарзі кореспонденції відповідача не можуть бути взяті до уваги, оскільки також не є нововиявленими обставинами у розумінні ст..423 ЦПК України, оскільки зводяться до особистого тлумачення заявником положень матеріального та процесуального права та переоцінки доказів, досліджених в судовому засіданні.

Доводи заявника про підробку працівниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», викладені в «Заяві про підробленість доказів» від 11.03.2016, суд також не може взяти до уваги з огляду на наступне.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі.

Разом з тим, заявником ОСОБА_1 не надано доказів існування вироку або ухвали про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, якими було б встановлено факт фальшивості письмових доказів.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 12, 81, 133, 141, 142, 258, 259, 263-268, 423, 429 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення за нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення . Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до п.15.5 ч.1 Перехідних положень ЦПК України апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий-суддя: Е.В. Женеску