Справа № 758/4418/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 квітня 2019 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

при секретарі - Дідук С. В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чайка Ірина Григорівна про визнання договору дарування недійсним,

яка об`єднана з позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чайка Ірина Григорівна про визнання договору дарування недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває справа № 758/4418/19, яка об`єднана з двох позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним. Об`єднана справа розглядається під єдиним унікальним номером справи №758/4418/19.

У справі № 758/4418/19 позивач оскаржує договір дарування з тих підстав, що на момент укладення оспорюваного договору дарування ОСОБА_2 не повною мірою розумів значення своїх дій у зв`язку з хворобою.

У справі №758/4424/19 ОСОБА_2 оскаржує договір дарування з підстав його укладення в результаті помилки щодо природи правочину.

Позовні вимоги свідчить про те, що 21 січня 2003 року громадянин Австралії ОСОБА_2 придбав у власність АДРЕСА_1 . згодом дана квартира була перепланована та перетворена на нежитлове приміщення №1 та №7 групи приміщень №26 в літері А.

У позовних заявах позивач ОСОБА_2 посилається на те, що в 2017 році йому стало відомо від відповідача ОСОБА_3 про те, що спірні приміщення вже не належать ОСОБА_2 та ОСОБА_3 має намір продати їх третім особам.

В межах судового провадження за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійсненні права власності та звільнення приміщення, ОСОБА_2 , як зазначає його представник, стало відомо про те, що ОСОБА_2 ще 18.06.2012 подарував приміщення, яке було єдиним житлом ОСОБА_2 в Україні, ОСОБА_3 .

В межах об`єднаної справи №758/4418/19 ОСОБА_2 оскаржує договір дарування від 18.06.2012, укладений між ним та ОСОБА_3 з 2 підстав:

- на момент укладення договору ОСОБА_2 не повною мірою розумів значення своїх дій у зв`язку з хворобою;

- договір було укладено в результаті помилки щодо природи правочину.

Звертаючись до суду з позовом, представник позивача також подав заяву про забезпечення даного позову шляхом:

- накладення арешту на спірні нежитлові приміщення;

- заборони державним та приватним нотаріусам (нотаріальним конторам) посвідчувати, реєструвати цивільно-правові угоди, та вчиняти будь-які інші нотаріальні та реєстраційні дії щодо вказаних приміщень.

В обґрунтування своєї заяви представник позивача посилався на те, відповідач ОСОБА_3 має намір продати спірні приміщення, про що він сам заявляв ОСОБА_2

Про дійсність намірів ОСОБА_3 свідчить подача позову про звільнення приміщення.

Як зустрічне забезпечення представник позивача пропонував внесення на депозитний рахунок суду 5000 грн., які можуть бути стягнуті з ОСОБА_2 на компенсацію моральної шкоди ОСОБА_3 , в разі відмови у задоволенні даного позову.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява позивача підлягає задоволенню у зв`язку з наступним.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Як на ризики, що вказують на можливість утрудненого виконання рішення суду або ефективного захисту порушених прав позивача, його представник у заяві про забезпечення позову посилається на те, що ОСОБА_3 висловлював намір продати приміщення та звернувся до Подільського районного суду м. Києва з позовом про звільнення приміщення.

Зважаючи на обґрунтованість ризиків того, що у випадку подальшого відчуження спірного приміщення ОСОБА_3 , у разі задоволення позову про визнання договору дарування приміщень недійсним, виконання майбутнього судового рішення про поновлення реєстрації права власності на приміщення за ОСОБА_2 буде істотно ускладненим, суд приходить до висновку про наявність підстав для вжиття заходів його забезпечення.

Відповідно до ч.ч.5-7 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково, про що постановити ухвалу, в якій зазначити вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішити питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Види забезпечення позову, які позивач просить застосувати, передбачені п.1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України.

Крім того, пунктом 1 частини третьої статті 154 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Згідно ч. 4 ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом.

Згідно ч. 5 ст. 154 ЦПК України, розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Згідно ч. 6 ст. 154 ЦПК України, Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Зважаючи на те, що позивач є громадянином Австралії, має зареєстроване місце проживання в Україні, однак в квартирі, яка за оспорюваним договором дарування належить відповідачу, не має іншого майна в Україні, про що стверджує його представник, суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення.

Визначаючи розмір зустрічного забезпечення, суд виходить з того, що обрані позивачем заходи забезпечення позову не впливають на матеріальний стан відповідача ОСОБА_3 як власника майна, підстави набуття якого оспорюються, не призведуть до понесення ОСОБА_3 додаткових витрат унаслідок їх застосування, доказів завдання відповідачу збитків внаслідок накладення арешту на спірне майно наразі не надано, а відтак, суд вважає за можливе застосувати зустрічне забезпечення шляхом внесення грошових коштів у розмірі 5000 грн.

Керуючись ст.ст. 149-154, 272, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову - задовольнити.

Забезпечити позов шляхом накладення арешту на нежилі приміщення №1 та №7 (групи приміщень АДРЕСА_1 .

Заборонити державним та приватним нотаріусам, суб`єктам державної реєстрації прав посвідчувати, реєструвати цивільно-правові угоди та вчиняти будь-які інші нотаріальні та реєстраційні дії щодо нежилих приміщень №1 та №7 (групи приміщень АДРЕСА_1 .

Копію ухвали для виконання направити до Подільського ВДВС у м.Києві ГТУЮ в м.Києві. Для цілей цієї ухвали при її виконанні вважати БОРЖНИКОМ: ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , ІПН НОМЕР_1 ), СТЯГУВАЧЕМ: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_2 ).

Застосувати зустрічне забезпечення позову, яким визначити ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_2 ) розмір зустрічного забезпечення у сумі 5000 (п`ять тисяч) гривень, які зобов`язати ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок суду (Отримувач: ТУ ДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, р/р № НОМЕР_3 в Державній казначейській службі України м. Київ) у строк, що не перевищує десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову та зобов`язати позивача у вказаний строк надати до суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

У разі не надання доказів зустрічного забезпечення у визначений судом строк - скасувати ухвалу про забезпечення позову від 09.04.2019.

Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

СуддяТ. В. Войтенко