ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
_____________________________________________________________________
Провадження №2/756/1880/19
УХВАЛА

16 грудня 2019 року Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.

за участю секретаря Табачука Д.О.,

позивача ОСОБА_1

представників позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_3

представника відповідача адвоката Дуднік - Дубіняк Д.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід головуючому судді у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про відвід головуючого судді Диби О.В. в справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав у зв`язку із тим, що суд під час розгляду справ №756/15121/18 (про скасування наказу про притягнення до відповідальності, виплату грошових коштів), №756/15120/18 (про витребування і видачу трудової книжки, проведення розрахунку), де позивачем була ОСОБА_1 , а відповідачем ПАТ «Київенерго» суд навмисно визначив правонаступником ПАТ «Київенерго» () - АТ «К.Енерго» () в той час, як правонаступником ПАТ «Київенерго» є комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (). Вказуючи на навмисні дії суду, у позивача виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості дій головуючого судді Диби О.В.

В судовому засіданні сторона позивача підтримала подану заяву про відвід головуючого.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про відвід головуючого судді з посиланням на те, що дії суду під час розгляду справи відповідають нормам чинного процесуального законодавства, а ті обставини, на які посилається сторона позивача як на підставу для відводу судді, не є підставою для відводу головуючого і спрямовані на затягування розгляду справи.

Заслухавши точку зору учасників справи, суд приходить до наступних висновків.

Підстави та обставини для відводу судді чітко визначені ст. 36 ЦПК України.

Як на підставу для відводу головуючого судді позивач посилався на те, що під час розгляду справ №756/15121/18 (про скасування наказу про притягнення до відповідальності, виплату грошових коштів), №756/15120/18 (про витребування і видачу трудової книжки, проведення розрахунку), де позивачем була ОСОБА_1 , а відповідачем ПАТ «Київенерго» суд навмисно визначив правонаступником ПАТ «Київенерго» () - АТ «К.Енерго» () в той час, як правонаступником ПАТ «Київенерго» є комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго (). Вказуючи на навмисні дії суду, у позивача виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості дій головуючого судді Диби О.В.

Проте суд не може погодитися з таким твердженням виходячи із наступного.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

З матеріалів справи убачається, що ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 04.10.2018 (суддя Васалатій К.А.) було відкрито загальне позовне провадження.

Розпорядженням в.о. керівника апарату Оболонського районного суду від 07.08.2019 було призначено повторний автоматизований розподіл справ.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу справ між суддями було визначеного головуючого суддю Дибу О.В. для розгляду вказаної справи.

Після повторного автоматизованого розподілу справ між суддями перше судове засідання відбулося 21.11.2019 відповідно до визначеної попереднім складом суду дати такого судового засідання.

Відповідно до ч.4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Таким чином, обставини, на які посилається представник позивача, в силу приписів ч.4 ст. 36 ЦПК України не можуть бути підставою для відводу головуючого.

Відтак, заява про відвід головуючому у справі судді є необґрунтованою.

Суд звертає увагу на те, що сторона позивача 21.11.2019 зверталася із заявою про відвід головуючого судді, фактично з тих самих підстав.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 21.11.2019 було визнано необґрунтованою вказану заяву та передано справу для визначення складу суду для розгляду заяви про відвід головуючого судді Диби О.В.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 28.11.2019 було відмовлено у задоволенні заяви про відвід головуючого судді Диби О.В.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення(п.1 ч.2 ст. 44 ЦПК України).

Частиною 1 ст. 143 ЦПК України визначено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Згідно частин 2, 3 ст. 148 ЦПК України у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

У відповідності до ч.3 ст. 40 ЦПК України якщо суд доходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 с. 33 цього Кодексу.

З огляду на обставини справи та підстави заявленого відводу, суд не убачає підстав для зупинення провадження для вирішення питання про відвід головуючого.

Суд додатково роз`яснює, що зловживання правом заявити відвід не допускається чинним законодавством. Наслідки зловживань таким правом передбачені ст. 39 ЦПК України.

За таких обставин, керуючись ст. ст. 33-40 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати необґрунтованим заяву про відвід головуючого судді у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав - передати до відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ Оболонського районного суду м. Києва для визначення складу суду та розгляду заяви про відвід головуючого судді Диби О.В..

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 18.12.2019.

Суддя: О.В. Диба