ПОСТАНОВА

Іменем України

12 грудня 2019 року м. Кропивницький

справа № 401/2199/19

провадження № 22-ц/4809/1502/19

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючої судді Суровицької Л. В.,

суддів Авраменко Т. М., Черненка В. В.

секретар Лазаренко-Шаповалова В. В.,

учасники справи :

позивач (заявник) - ОСОБА_1 ,

представники позивача - адвокат Доля Галина Олександрівна, ОСОБА_2 ,

відповідач- Садівниче товариство «Созідатель»,

представники відповідача - голова СТ «Созідатель» - Дудник Олена Вікторівна,

адвокат Татарчук Олександр Васильович,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою Садівничого товариства «Созідатель» на ухвалу Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 23 серпня 2019 року у складі судді Кадигроб С.М.,за заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Садівничого товариства «Созідатель» про визнання права власності та усунення перешкод в користуванні нерухомим майном,

В С Т А Н О В И В :

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до Садівничого товариства «Созідатель» про визнання права власності та усунення перешкод в користуванні нерухомим майном.

Просила суд, визнати за нею в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_3 право власності на садовий будинок в садівничому товаристві «Созідатель», розташований на земельній ділянці АДРЕСА_2 , зобов`язати голову правління СТ, членів правління та інших осіб, які будуть діяти за їх дорученням, не чинити перешкоди в користуванні садовим будинком (а.с. 1-6).

20 серпня 2019 року, після відкриття провадження у справі, ОСОБА_1 подала до суду заяву про забезпечення позову, в якій просила накласти арешт на садовий будинок, розташований на земельній ділянці АДРЕСА_2 ;заборонити відчуження садового будинку АДРЕСА_2 у СТ «Созідатель, власником якого був ОСОБА_3 ; заборонити голові правління СТ «Созідатель» - ОСОБА_4 та членам правління, іншим особам чинити перешкоди у користуванні будинком та майном, яке в ньому знаходиться, змінювати замки на дверях будинку, відчужувати будинок будь-яким шляхом та приймати від будь-яких осіб кошти за садовий будинок.

В обґрунтування заяви посилалась на те, що після звернення до суду з позовом про визнання права власності на садовий будинок в порядку спадкування та усунення перешкод в користуванні нерухомим майном,голова СТ ОСОБА_4 разом з іншими членами правління та невідомими їй особами самовільно зламали замки на вхідних дверях будинку, незаконно проникли до будинку, винесли речі, які належали її батькам, а після їх смерті стали її власністю, розпорядилися її речами на власний розсуд, змінили замки і чинять їй перешкоди у користуванні будинком. Дії голови товариства та інших осіб, які діють за її дозволом, можуть привести будинок у непридатний для використання стан, зруйнувати чи пошкодити його, що в подальшому унеможливить або ускладнить виконання судового рішення.

Оскільки голова СТ чинить їй перешкоди у користуванні будинком та іншим майном, що знаходилось у ньому, стверджує, що будинок проданий правлінням садового товариства і з метою приховування майна може переоформити право власності на інших осіб, як у змові з ними, так і шляхом введення їх в оману щодо наявності у правління СТ «Созідатель» права розпоряджатися нерухомим майном членів товариства, вважає за необхідне не лише накласти арешт на спірний садовий будинок, але і заборонити його відчуження; заборонити голові правління СТ Дудник О.В. , членам правління, іншим особам чинити їй перешкоди у користуванні будинком та майном, яке знаходиться у будинку, змінювати замки на дверях будинку, відчужувати будинок будь-яким шляхом та приймати від будь-яких третіх осіб кошти за цей будинок (а.с.46-47).

Ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 23 серпня 2019 року заяву про забезпечення позову задоволено.

Накладено арешт на садовий будинок АДРЕСА_2 .

Заборонено голові правління садового товариства «Созідатель» ОСОБА_4 здійснювати будь-які дії щодо відчуження у будь-який спосіб садового будинку АДРЕСА_2 .

Заборонено голові правління СТ «Созідатель» ОСОБА_4 чинити ОСОБА_1 перешкоди у користуванні садовим будинком АДРЕСА_2 у садовому АДРЕСА_2 .

Суд мотивував ухвалу тим, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду, а також з метою недопущення порушення спадкових прав позивача, у разі задоволення позову (а.с. 63-64).

В апеляційній скарзі СТ «Созідатель» просить скасувати ухвалу суду першої інстанції з підстав порушення норм матеріального та процесуального права, відмовити у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Зазначає, що позивач не є членом садівничого товариства. Членом товариства була її мати - ОСОБА_6 , яка користувалась земельною ділянкою АДРЕСА_2 . Після смерті ОСОБА_6 , членом СТ став батько позивача. За несплату членських внесків з 1992 року по 2013 рік батько позивача - ОСОБА_3 був виключений із членів товариства за рішенням зборів уповноважених членів, про що він був повідомлений особисто 11 червня 2013 року. Після смерті ОСОБА_3 , у травні 2017 року до правління товариства звернулась ОСОБА_1 щодо переоформлення на неї садової земельної ділянки. Їй як спадкоємиці було запропоновано погасити заборгованість за 25 років, а також сплатити вступні внески, що дасть позивачці право вступу в члени товариства та безперешкодно користуватись відповідною садовою земельною ділянкою та майном, що на ній знаходиться. Однак, жодних внесків позивачем в касу товариства внесено не було, тому на даний час позивач не являється членом товариства і не має права користуватись садовою земельною ділянкою, так як їй було відмовлено у винесенні питання на загальні збори членів товариства щодо прийняття її в члени СТ. Позивач здійснює самочинні дії щодо будинку, зриває дверні запори, влаштовує скандали, розповсюджує про голову СТ наклепницьку інформацію.

Відповідно до п.5.3.2 Статуту член товариства при заборгованості протягом двох років виключається із членів товариства, а його майно правління товариства розподіляє згідно пункту 5.5.1 Статуту, а саме: земля безкоштовно відходить до товариства і може бути передана іншому члену товариства, а будівля та інші господарські споруди, в які вклав грошові кошти виключений із членів товариства, продаються новому члену товариства. За рахунок грошей, вилучених від продажу, погашається заборгованість товариству виключеного із його членів, здійснюється оплата роботи експертної оціночної комісії, а решта грошей передається виключеному члену товариства через касу.

Спірний садовий будинок, після проведення оцінки переданий із земельною ділянкою іншому члену товариства, яким сплачені відповідні внески. Вважає, що суд своєю ухвалою штучно створив конфліктну ситуацію між позивачем та товариством. Спірний будинок переданий іншому члену товариства і майнові права його порушуються оскаржуваною ухвалою. Крім того, земельна ділянка не є приватизованою і належить товариству, а будинок не має жодного технічного документа (а.с. 68-69).

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 31 жовтня 2019 року відкрито апеляційне провадження у справі, 12 листопада 2019 року справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи в режимі відеоконференції на 27 листопада 2019 року (а.с. 93, 97).

За клопотанням представника позивача розгляд справи відкладено на 09 грудня 2019 року, продовжено строк розгляду справи на п?ятнадцять днів (а.с.122,123,125,149).

У зв`язку з відсутнію технічної можливості продовження судового засідання 09 грудня 2019 року в режимі відеоконференції, в судовому засіданні оголошено перерву та призначено наступне судове засідання на 12 грудня 2019 року в приміщенні апеляційного суду.

Ввідзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 не надала.

В судовому засіданні апеляційного суду, представники СТ «Созідатель» підтримали доводи апеляційної скарги.

ОСОБА_1 та її представник, повідомлені належним чином про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не прибули.

ОСОБА_1 подала клопотання про відкладення розгляду справи у зв?язку з неможливістю прибуття до апеляційного суду. Представник позивача не повідомив про причини неявки в судове засідання.

Оскільки ОСОБА_1 в судове засідання не прибула повторно, апеляційна скарга на ухвалу суду має бути розглянута у строк, передбачений ст.371 ЦПК України, колегія суддів ухвалила відмовити в задоволенні клопотання позивача про відкладення розгляду справи та ухвалила розглядати справу в її відсутність.

Відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України неявка ОСОБА_1 та її представника не перешкоджає розглядові справи.

Колегія суддів, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

За правилами статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Ззабезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Метою забезпечення позову, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Пунктами 1 та 2 частини першої статті 150 ЦПК України визначено, що позов забезпечується, зокрема накладенням арешту на майно, забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до частини другої статті 150 ЦПК України суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Згідно роз?яснень викладених у пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

По суті позовних вимог справа судом першої інстанції ще не розглянута.

Позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовувала тим, що між нею, як спадкоємицею першої черги за законом після смерті її батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та Садівничим товариством «Созідатель», в якому знаходиться садовий будинок, побудований її батьками та земельна ділянка, якою вони користувались як члени СТ, існує спір щодо права власності в порядку спадкування на садовий будинок АДРЕСА_2 , належний за життя ОСОБА_3 ..

Як свідчать матеріали справи, між сторонами тривалий час, починаючи з 2017 року існує спір про право, предметом якого є садовий будинок АДРЕСА_2 і при цьому наявна реальна загроза утруднення або неможливості виконання рішення суду в разі задоволення позову, оскільки у відповідача - СТ «Созідатель» до вирішення спору по суті є можливість відчуження спірного майна іншим особам на підставі Статуту товариства.

На підтвердження обґрунтування заяви про забезпечення позову ОСОБА_1 надала копію свідоцтва про право на спадщину за законом, відповідно до якого вона є спадкоємицею після смерті батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ; документи, що підтверджують набуття права користування земельною ділянкою, будівництво на земельній ділянці садового будинку її батьками; копію заяви до Світловодського ВП ГУНП в Кіровоградській області про те, що голова СТ «Созідатель» зламала замок вхідних дверей спірного садового будинку, замінила на інший та не дає можливості користуватись майном (а.с.48,58).

Наявність спору та невизнання Садівничим товариством права ОСОБА_1 на спірний садовий будинок, підтверджено представниками СТ в апеляційній скарзі та в поясненнях, наданих представниками СТ в судовому засіданні апеляційного суду.

Крім того, в апеляційній скарзі та в поясненнях голова СТ «Созідатель Дудник О.В. підтвердила, що до розгляду спору по суті в судовому порядку, Садівниче товариство передало спірний садовий будинок та земельну ділянку, на якій він розташований іншому члену товариства.

На підтвердження цих обставин відповідні підтверджуючі документи не надано.

Разом з тим, вказані доводи апеляційної скарги та пояснення представників СТ «Созідатель» підтверджують обґрунтованість доводів заяви ОСОБА_1 щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на садовий будинок та заборони вчиняти будь-які дії щодо відчуження у будь-який спосіб садового будинку.

За таких обставин, за наявності спору між сторонами та наявності при цьому реальної загрози утруднення або неможливості виконання рішення суду в разі задоволення позову, оскільки у сторони спору - Садівничого товариства до вирішення спору судом є можливість здійснювати на підставі Статуту відчуження спірного нерухомого майна іншим особам, висновок суду про наявність правових підстав для задоволення заяви про забезпечення позову шляхом акладення арешту на спірний садовий будинок та заборони вчинення будь-яких дій шодо його відчуження іншим особам, є обґрунтованим та відповідає матеріалам справи.

Ці види забезпечення позову- арешт та заборона відчуження майна, які застосував суд за заявою позивача, відповідають предмету позову про визнання права власності на майно в порядку спадкування та співвідносяться з такою вимогою.

Доводи апеляційної скарги цього висновку суду не спростовують.

Безпіставними є доводи апеляційної скарги про неможливість накладення арешту на майно та заборони його відчуження у зв?язку з відсутністю правовстановлюючих документів на майно, оскільки право передачі майна іншому члену товариства передбачено Статутом садівничого товариства.

Крім того, не доведено факт порушення прав Садівничого товариства «Созідатель», представником якого є ОСОБА_4 , постановленням оскаржуваної ухвали про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірний садовий будинок та заборони його відчуження.

Посилання в апеляційній скарзі на порушення забезпеченням позову прав іншої особи, яка придбала спірний садовий будинок, є безпідставними, оскільки товариством не надано суду доказів того, що особа уповноважила товариство представляти її інтереси в суді.

Разом з тим, забороняючи голові правління СТ «Созідатель» Дудник О.В. чинити ОСОБА_1 перешкоди у користуванні садовим будинком АДРЕСА_2 , суд першої інстанції не врахував, що відповідний спосіб забезпечення позову повинен стосуватися предмета спору та не може вирішувати спір по суті.

Оскільки у справі позивачем заявлено позов про зобов`язання відповідача не чинити їй перешкоди у користуванні спірним садовим будинком, не допускається забезпечення позову шляхом зобов`язання відповідача й інших осіб не чинити перешкод позивачеві у користуванні майном, оскільки таким чином фактично ухвалюється рішення без розгляду справи по суті.

Тому ухвала суду першої інстанції в частині заборони голові правління садового товариства «Созідатель» Дудник О.В. чинити ОСОБА_1 перешкоди у користуванні садовим будинком АДРЕСА_2 , постановлена з порушенням норм процесуального права, відповідно до п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України підлягає скасуванню в цій частині, а в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом заборони чинити перешкоди в користуванні спірним садовим будинком необхідно відмовити.

Ухвала про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно та заборони його відчуження постановлена з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відповідно до ст. 375 ЦПК україни в цій частині залишається без змін.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Керуючись п.2 ч.1ст.374,ст.376, ст.375, 381-383, 384 ЦПК України , суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Садівничого товариства «Созідатель» задовольнити частково.

Ухвалу Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 23 серпня 2019 року в частині заборони голові правління садового товариства «Созідатель» ОСОБА_4 чинити ОСОБА_1 перешкоди у користуванні садовим будинком АДРЕСА_2 , скасувати.

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом заборони голові правління СТ «Созідатель» ОСОБА_4 чинити ОСОБА_1 перешкоди у користуванні садовим будинком АДРЕСА_2, відмовити.

В іншій частині ухвалу суду залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови в касаційному порядку у випадку, передбаченому ст.389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 16 грудня 2019 року.

Головуюча суддя Л. В. Суровицька

Судді Т. М. Авраменко

В. В. Черненко