провадження номер 2/752/5654/19
УХВАЛА

05.12.2019 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря судового засідання Шевчук М.Ю.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора філії Коиунального підприємства Київської обласної ради «Готово» міста Києва Бондаренко Ангеліни Вікторівни, ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора філії Коиунального підприємства Київської обласної ради «Готово» міста Києва Бондаренко Ангеліни Вікторівни, ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 04.07.2019 року, у справі було відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання на 30.08.2019 року.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 30.08.2019 року, у справі було зупинено провадження до розгляду заяви представника позивача про відвід судді.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 17.09.2019 року, заяву представника позивача про відвід судді Чередніченко Н.П. від розгляду справи, було залишено без задоволення.

26.09.2019 року сторонам було направлено судові повістки на 29.10.2019 року, та позивачем судову повістку було отримано особисто 17.10.2019 року.

30.09.2019 року до суду надійшло письмове клопотання позивача, в якому, остання, повідомила суд про зміну її представника із ОСОБА_3 на ОСОБА_4 , а також 29.10.2019 року до суду надійшло клопотання від представника позивача ОСОБА_4 про відкладення розгляду справи та надання йому можливості ознайомитись із матеріалами справи.

29.10.2019 року підготовче судове засідання не відбулось, в зв`язку з неявкою сторін у справі, сторонам були направлені судові повістки на 05.12.2019 року.

05.12.2019 року позивач в підготовче судове засідання повторно не з`явилась та явку свого представника не забезпечила. Судом про розгляд справи позивач повідомлялась належним чином та, остання, обізнана про перебування в провадженні суду справи за її позовом. Про причини неявки суд не повідомила. З будь-якими клопотаннями, зокрема, про відкладення розгляду справи, в зв`язку з неможливістю прибуття з поважних причини, або про можливість розгляду справи без її участі, - до суду не зверталась.

Крім того, будь-яких клопотань від представника позивача про надання можливості ознайомитись із матеріалами цивільної справи впродовж місяця з дати останнього судового засідання, до суду не надходило.

Інші сторони в судове засідання не з`явилась. Про розгляд справи повідомлялись належним чином.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути питання про можливість залишення позову без розгляду без участі сторін.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов слід залишити без розгляду за наступних підстав.

Судом встановлено, що в судові засідання 29.10.2019 року та 05.12.2019 року позивач не з`явилась та явку свого представника із належно оформленими документами, які підтверджують його повноваження, - не забезпечила.

Про розгляд справи позивач повідомлялась належним чином. Будь-які клопотання з боку сторони позивача, зокрема, про відкладення розгляду справи в зв`язку з неможливістю прибуття з поважних причин, або про можливість розгляду справи без її участі, - до суду не надходили, а клопотання представника позивача ОСОБА_3 про можливість розгляду справи без участі сторони позивача, судом до уваги не приймаються, оскільки в матеріалах справи наявна письмова заява позивача, підписана останньою особисто, - про зміну її представника на ОСОБА_4 та жодних документів від представника ОСОБА_3 не приймати та не видавати.

Таким чином, в силу ч. 3 ст. 131 ЦПК України, суд визнає, що позивач не з`явилась до суду без поважних причин.

Так, згідно із ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальнимиправами не допускається.

Як зазначено в ст. 10 цього Кодексу, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Між тим, статтями 223, 257 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.

Так, згідно із ч. 5 ст. 223, п. 3 ст. 257 ЦПК України,суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, чинний Цивільний процесуальний кодекс України імперативно встановлює, що у випадку неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

При цьому, закон жодним чином не пов`язує неявку в судове засідання позивача з будь-якими об`єктивними факторами (поважними причинами) і не зобов`язує суд перевіряти причини неявки та надавати їм відповідну оцінку з точки зору поважності.

Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини га основоположних свобод 1950 року.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який не з`явився в судове засідання (не залежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги розумні строки розгляду справ, суд вважає за доцільне залишити позов без розгляду, оскільки, позивач повторно не з`явилась в судове засідання без поважних причин, а також не забезпечила явку свого представника, будучи достеменно обізнаною про перебування справи в провадженні суду.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 10, 13, 257, 158 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора філії Коиунального підприємства Київської обласної ради «Готово» міста Києва Бондаренко Ангеліни Вікторівни, ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Головуючий Н.П. Чередніченко