Справа № 386/256/19
Провадження № 2/386/182/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2019 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області

В складі головуючого судді Гарбуз О. С.

з участю: секретаря судового засідання Фенюшиної Ю.Ю.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

встановив:

ОСОБА_1 18.03.2019 звернувся до суду з позовною заявою до Свірнівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду 22.03.2019 в даній справі відкрито провадження, визначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання.

15.07.2019 ухвалою суду за клопотанням позивача в даній справі замінено первісного відповідача Свірнівську сільську раду Голованівського району Кіровоградської області належним відповідачем ОСОБА_2 та залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 .

06.08.2019 в підготовче засідання з`явився ОСОБА_4 , який вказав що являється представником третьої особи ОСОБА_3 та на підтвердження своїх повноважень надав довіреність Свірнівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області від 05.08.2019. Пояснив, що не являється адвокатом, а інтереси представляє ОСОБА_3 на підставі ст.ст. 8, 55 Конституції України. Вважає, що як фізична особа може бути представником третьої особи, оскільки законодавством не заборонено такого представництва.

Позивач в підготовчому засіданні не заперечував щодо представлення інтересів третьої особи ОСОБА_4 .

Розглянувши довіреність надану ОСОБА_4 , заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до висновку про відсутність повноважень у ОСОБА_4 на представництво інтересів ОСОБА_3 в даній справі за пред`явленою довіреністю, виходячи зі слідуючого.

Відповідно до ч. 1 ст. 198 та ч. 4 ст. 217 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), головуючий встановлює особи тих, хто бере участь у судовому засіданні, а також перевіряє повноваження представників.

Стаття 8 Конституції України гарантує, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Статтею 55 Конституції України передбачено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

За нормами частин 1 та 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Проаналізував вищезазначені норми, суд приходить до висновку, що у цивільному процесуальному законі встановлено конкретні випадки, у яких представником у суді, окрім адвоката чи законного представника, може бути інша особа, яка має відповідну цивільну процесуальну дієздатність.

До таких справ віднесено малозначні справи, тоді як дана справа розглядається за правилами загального позовного провадження у зв`язку з тим, що спір виник щодо спадкування, що було визначено ухвалою суду від 22.03.2019.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що ОСОБА_4 за наявності лише однієї довіреності не має повноважень на представництво інтересів третьої особи в даній справі.

При вирішенні питання про наявність повноважень представника, враховуються висновки Касаційного цивільного суду Верховного Суду, викладені в постанові від 18.04.2019 по справі № 359/7747/16-ц та Великої Палати Верховного Суду в постанові від 13.02.2019 по справі №199/9550/15-ц про те, що вимоги законодавства щодо представництва у цивільному процесі є чіткими та передбачуваними для учасників процесу.

Положення статті 19 ЦПК України в структурі законодавчого акту розташовані серед Загальних положень цього Кодексу, суд вправі відносити справу до категорії малозначних на будь-якій стадії її розгляду. При цьому, за змістом правил пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України справи, зазначені в ньому, є малозначними в силу властивостей, притаманних такій справі, виходячи з ціни пред`явленого позову та його предмета.

Керуючись ст.ст. 60, 198, 217, 258-261, 353 ЦПК України, суд

постановив:

Визнати відсутніми повноважень у ОСОБА_4 як фізичної особи (не адвоката) на представництво інтересів ОСОБА_3 в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 Олександровича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, за пред`явленою довіреністю від Свірнівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області від 05.08.2019.

Відмовити ОСОБА_4 у допуску до участі в даній справі в якості представника третьої особи ОСОБА_3 .

Копію ухвали направити для відома третій особі ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Гарбуз О. С.