Справа №504/2022/18
У Х В А Л А

09.08.2019 року смт. Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Жовтан П.В.,

за участю секретаря судових засідань Сокурцової Т.О.,

представника позивача адвоката Прилепського І.А.,

представника позивача за довіреністю - Рахматулліна І.В.,

відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 в рамках цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності, встановлення порядку користування земельною ділянкою та житловим будинком з господарськими будівлями та спорудами.

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Комінтернівського районного суду Одеської області перебуває позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності, встановлення порядку користування земельною ділянкою та житловим будинком з господарськими будівлями та спорудами.

09.08.2019р. відповідач по справі ОСОБА_2 подав зустрічну позовну заяву в рамках розгляду вказаної цивільної справи. У вказаній зустрічній позовній заяві ОСОБА_2 просить поновити строк для подачі зустрічного позову, прийняти зустрічну позовну заяву до провадження, задовольнити його клопотання щодо призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи, а також визначити порядок користування ОСОБА_2 1/3 частиною земельної ділянки та 1/6 частини житлового будинку по АДРЕСА_1 , відповідно до висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи.

В підготовчому судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 просив суд прийняти вказану зустрічну позовну заяву.

Відповідач ОСОБА_1 підтримала думку ОСОБА_2

В свою чергу представники позивача адвокат Прилепський І.А. та Рахматуллін І.В. просили відмовити у прийнятті зустрічного позову, оскільки ОСОБА_2 пропустив строк для звернення до суду із зустрічним позовом.

Оглянувши матеріали зустрічної позовної заяви, заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступного.

Згідно ч.1 ст.193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч.1 ст.191 ЦПК України, у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати: суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів.

Відповідно до вимог ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Так, в ухвалі про відкриття провадження від 14.06.2018р., судом було встановлено відповідачам строк п`ятнадцять днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву.

У вказаний термін зустрічна позовна заява подана не була. Крім того, справа перебуває на розгляді в суді більше року (з урахуванням зупинення для проведення експертизи), в неодноразові судові засідання по справі, будучи належним чином повідомленим відповідач ОСОБА_2 не з`являвся, ігноруючи їх, клопотання про відкладення не надавав.

Оцінюючи доводи відповідачів стосовно їх неналежного повідомлення про дату, час та місце проведення минулих судових засідань, та про рух даної справи, суд зазначає наступне. Так матеріалах справи наявні повідомлення про своєчасне отримання судових викликів відповідачем ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , за адресою, зареєстрованою в установленому законом порядку, а саме: АДРЕСА_1 (а.с.52, 53, 71, 95, 96) Відповідачі були добре обізнані про слухання справи в суді, оскільки 24.09.2018р. надали відповідь на ухвалу про витребування доказів від 06.09.2018р. (а.с.72), ОСОБА_1 , яка є матір`ю відповідача ОСОБА_2 , подавала клопотання про відкладення розгляду справи (а.с.103а). Твердження про те, що уся кореспонденція направлялася відповідачам не за тією адресою не відповідає дійсності, оскільки тільки виклик в перше засідання був направлений відповідачам за адресою, (вул.Л. Качинського), яку вказав позивач, однак в подальшому усі виклики, повістки, копії процесуальних документів були направлені за адресою відповідачів, зареєстрованою в установленому законом порядку. Тому дану позицію відповідачів про їх нібито неналежне сповіщення суд розцінює як спосіб зловживання своїми процесуальними правами, обумовлений прагненням затягувати процесуальні строки розгляду справи.

Також, слід зазначити, що у рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008р. «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Посилання відповідача ОСОБА_2 про те, що він перебував за кордоном і дізнався про обставин справи тільки в минулому судовому засіданні 22.07.2019р., також є голослівними та нічим не підтверджуються.

На думку суду, підстави для поновлення відповідачу ОСОБА_2 процесуального строку для подачі зустрічного позову відсутні, тому зустрічна позовна заява не може бути прийнята судом та підлягає поверненню.

Крім того, в підготовчому судовому засіданні суд звернув увагу на те, що у вказаному зустрічному позові, сторони зазначені такими же як, в первинному позові, а саме позивач ОСОБА_3 , відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , на що ОСОБА_2 повідомив, що це є помилкою, і він просить суд вважати його позивачем за зустрічним позовом, а ОСОБА_1 та ОСОБА_3 відповідачами. Однак, суд, не вдаючись в оцінку відповідності зустрічного позову вимогам ст.ст.175-177 ЦПК України, зазначає, що змінювати в судовому засіданні в усному порядку сторони по справі, суть позовних вимог, тощо не передбачено чинним законодавством.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.127, 191, 193, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про поновлення строку для подання зустрічного позову - відмовити.

Відмовити ОСОБА_2 у прийнятті зустрічного позову.

Повернути ОСОБА_2 зустрічний позов.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: П.В. Жовтан