Справа №150/184/19
Провадження по справі №2-о/150/20/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2019 року с. Мазурівка

Чернівецький районний суду Вінницької області у складі:

головуючого судді Суперсона С.П.,

за участі:

секретаря Дудки А.Ю.,

прокурора Романюка М.М.,

представника Березівської сільської ради - сільського голови Семенюка А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за заявою керівника Могилів-Подільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Березівської сільської ради Чернівецького району Вінницької області, заінтересована особа: Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області про визнання спадщини відумерлою,-

ВСТАНОВИВ:

Керівник Могилів-Подільської місцевої прокуратури звернувся до Чернівецького районного суду Вінницької області з заявою про визнання спадщини відумерлою, обґрунтованою тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 на території Березівської сільської ради Чернівецького району Вінницької області померла ОСОБА_1 . Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді права на земельну частку (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності СТОВ «Нива» с. Березівка Чернівецького району Вінницької області під № НОМЕР_1 , площею 1,8409 га відповідно до сертифікату на право приватної власності на земельну частку (пай) серії НОМЕР_2 , виданого Чернівецькою районною державною адміністрацією Вінницької області 14 серпня 1997 року на підставі розпорядження голови Чернівецької районної державної адміністрації №88 від 05 червня 1997 року. Проте, згідно інформації, наданої прокуратурі Березівською сільською радою, спадкоємці 1-5 черг з намірами прийняти спадщину не зверталися, Чернівецька державна нотаріальна контора надала довідку зі Спадкового реєстру, згідно з якою після смерті ОСОБА_1 спадкова справа не відкривалася.

В судовому засіданні прокурор Могилів-Подільської місцевої прокуратури Романюк М.М. заяву підтримав та просив суд її задоволити.

Представник Березівської сільської ради - сільський голова Семенюк А.Г. в судовому засіданні не заперечив проти задоволення заяви про визнання спадщини відумерлою.

Представник заінтересованої особи - в.о. начальника Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області подав до суду заяву, в якій просив слухати справу без його участі.

Суд, заслухавши пояснення прокурора, сільського голови, дослідивши матеріали заяви дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що на території Березівської сільської ради проживала ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис про смерть № 33.

Померлій належало право на земельну частку (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності СТОВ «Нива» с. Березівка Чернівецького району Вінницької області під № НОМЕР_1 , площею 1,8409 га відповідно до сертифікату на право приватної власності на земельну частку (пай) серії НОМЕР_2 , виданого Чернівецькою районною державною адміністрацією Вінницької області 14 серпня 1997 року на підставі розпорядження голови Чернівецької районної державної адміністрації №88 від 05 червня 1997 року. Вартість вказаної земельної частки (паю) відповідно до інформації відділу Держгеокадастру станом на 01.01.2018 складає 57 946,11 грн.

На запит керівника Могилів-Подільської місцевої прокуратури Чернівецька державна нотаріальна контора надала Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру, згідно з якою після смерті ОСОБА_1 спадкова справа не відкривалася.

Відповідно до довідки, яка надана Березівською сільською радою, родичі померлої ОСОБА_1 з намірами прийняття спадщини не зверталися та інформацією про наявність спадкоємців 1-5 черги сільська рада не володіє.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який розпочинається з часу відкриття спадщини.

Частиною 1 статті 1272 ЦК України передбачено, що якщо спадкоємець протягом строку встановленого статтею 1270 ЦК України не подав заяву про відкриття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до ст. 1277 ЦК України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або не прийняли спадщину, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді за місцем відкриття спадщини.

Згідно з Положенням про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, що затверджене Постановою КМ України від 14 січня 2015 р. № 15 зазначено, що Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує та здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за дотриманням вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок; дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю.

Статтями 13, 14 Конституції України закріплені інтереси держави у сфері регулювання земельних відносин, які полягають в охороні земель як національного багатства. Згідно з положеннями вказаних норм земля на території України є об`єктом права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Земля знаходиться під особливою охороною держави, державою гарантується право власності на землю. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладено представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно зі статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Однією з форм представництва є звернення прокурора до суду з позовною заявою (заявою).

Відповідно до ч. 2 ст. 45 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну скаргу, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за ново виявленими або виключними обставинами.

Конституційний суд України в рішенні від 08.04.1999 визначив, що прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних чи інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати функції у спірних відносинах. При цьому інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й діяльності приватних підприємств, товариств.

Рішенням КСУ у справі №1-1/99 встановлено,що прокурори подають позови (заяви) саме в інтересах держави, а не в інтересах підприємств, установ та організацій незалежно від підпорядкування і форм власності. Прокурор самостійно визначає та обґрунтовує в позовній заяві (заяві), в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза.

Територіальна громада є первинним суб`єктом органу місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень, яка діє як суб`єкт права власності. З часу смерті громадян - мешканців населеного пункту їх земельні ділянки перебувають у користуванні різних суб`єктів господарської діяльності без законних на те підстав, що створює перешкоди у реалізації державної політики у комунальній сфері, правового статусу місцевого самоврядування. Це в свою чергу призводить до збитків, які виражаються у недотриманні територіальною громадою грошових коштів за користування цією земельною ділянкою. У зв`язку з цим вбачаються підстави для представництва інтересів держави в особі Березівської сільської ради у суді місцевою прокуратурою.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши думку прокурора, керуючись принципами об`єктивності, неупередженості та законності приходить до висновку, що в судовому засіданні встановлені обставини, що свідчать про відсутність спадкоємців за заповітом або за законом щодо майна ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у відповідності до ст. 1277 ЦК України є правовою підставою для визнання спадщини відумерлою, у зв`язку з чим заява є обґрунтованою і такою, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 11, 14, 22, 23 ЦК України, ст.ст. 258, 259, 263, 265, 338, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заявлені вимоги керівника Могилів-Подільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Березівської сільської ради Чернівецького району Вінницької області, заінтересована особа: Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області про визнання спадщини відумерлою,- - задоволити.

Визнати спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 відумерлою.

Передати спадщину у вигляді права на земельну частку (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності СТОВ «Нива» с. Березівка Чернівецького району Вінницької області під № НОМЕР_1 , площею 1,8409 га відповідно до сертифікату на право приватної власності на земельну частку (пай) серії НОМЕР_2 , виданого Чернівецькою районною державною адміністрацією Вінницької області 14 серпня 1997 року на підставі розпорядження голови Чернівецької районної державної адміністрації №88 від 05 червня 1997 року, вартістю 57 946,11 грн., Березівській сільській раді Чернівецького району Вінницької області.

Рішення може бути оскаржено на протязі тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Повний текст судового рішення виготовлено у відповідності до ст. 259 ЦПК України.

СУДДЯ С.П. СУПЕРСОН