Справа № 466/8864/19
У Х В А Л А

Іменем України

17 грудня 2019 року м.Львова

Суддя Шевченківського районного суду м. Львова Свірідова В.В., вивчивши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі №466/8864/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , з участю третьої особи ОСОБА_6 , приватного нотаріуса Паламар Руслани Василівни про визнання договорів недійсними та витребування майна з чужого незаконного володіння, -

встановив:

в провадженні Шевченківського районного суду м. Львова знаходиться цивільна справа №466/8864/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , з участю третьої особи ОСОБА_6 , приватного нотаріуса Паламар Руслани Василівни про визнання договорів недійсними та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Львова Свірідової В.В. від 19.11.2019 відкрито провадження у справі та призначено справу до підготовчого судового розгляду(а.с.29-31).

17.12.2019 ОСОБА_1 подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Необхідність забезпечення позову обґрунтовується тим, що невжиття заходів забезпечення позову може в майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України учасники справи не повідомлялись.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи, має право вжити передбачених статтею 151 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може суттєво утруднити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9 розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Особа, яка подала заяву про забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову. У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Виходячи з загальних положень ЦПК України предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, який проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи №466/8864/19 та з позовної заяви(а.с.2-6), ОСОБА_1 просить суд:

- визнати недійсною довіреність від 21.12.2018, зареєстрована в реєстрі №1293, засвідчена приватним нотаріусом Паламар Р.В.;

- визнати недійсною довіреність від 29.05.2018, зареєстрована в реєстрі №1293, засвідчена приватним нотаріусом Паламар Р.В.;

- витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) частку в 1/2 квартири за адресою: АДРЕСА_2 ;

- витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) частку в 1/2 квартири за адресою: АДРЕСА_2 ;

- витребувати у відповідача ОСОБА_5 копію договору купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_3 ;

- стягнути з відповідачів ОСОБА_7 та ОСОБА_3 на користь позивача ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) сплачений судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог.

Дослідивши надану заяву, матеріали цивільної справи та враховуючи вищевказане, суд вважає, що заява позивача про забезпечення позову не відповідає вимогам ст.151 ЦПК України, оскільки квартира АДРЕСА_1 не є предметом позову, тому суд вважає необхідним у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Керуючись ст. ст.149, 150, 153, 353 ЦПК України, суд, -

постановив:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі №466/8864/19 за позовною заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі №466/8864/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , з участю третьої особи ОСОБА_6 , приватного нотаріуса Паламар Руслани Василівни про визнання договорів недійсними та витребування майна з чужого незаконного володіння відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: В. В. Свірідова