Постанова

Іменем України

31 липня 2019 року

м. Київ

справа № 682/1182/16-ц

провадження № 61-30181св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Сімоненко В. М.,

суддів: Лесько А. О., Мартєва С. Ю. (суддя-доповідач), Петрова Є. В., Штелик С. П.,

учасники справи:

позивач - Прокуратура Хмельницької області в інтересах держави в особі Хмельницької обласної ради,

відповідачі: товарна біржа «Універсальна земельна товарна біржа «Придніпровська» в особі Хмельницької філії товарної біржі «Універсальна земельна товарна біржа «Придніпровська», ОСОБА_1 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Прокуратури Хмельницької області на рішення Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 серпня 2017 року у складі судді Маршал І. М. та ухвалу Апеляційного суду Хмельницької області від 18 жовтня 2017 року у складі колегії суддів: Ярмолюка О. І., Купельського А. В., Федорової Н. О.,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У квітні 2016 року Прокуратура Хмельницької області в інтересах держави в особі Хмельницької обласної ради звернулася до суду з позовом до товарної біржі «Універсальна земельна товарна біржа «Придніпровська» (далі - ТБ «УЗТБ «Придніпровська») в особі Хмельницької філії ТБ «УЗТБ «Придніпровська», ОСОБА_1 про визнання договору купівлі-продажу майнового комплексу недійсним та визнання недійсними результатів аукціону з продажу майнового комплексу.

Позовна заява мотивована тим, що рішенням сесії Хмельницької обласної ради від 18 травня 2011 року № 22-4/2011, зі змінами від 26 вересня 2012 року, затверджено Програму приватизації об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Хмельницької області на 2011 - 2015 роки, затверджено перелік об`єктів, які перебувають у спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Хмельницької області і підлягають продажу на аукціоні, а також Хмельницькій філії ТБ «УЗТБ «Придніпровська» делеговано повноваження обласної ради щодо здійснення приватизації об`єктів комунальної власності.

Майновий комплекс Славутського паливного складу комунального підприємства «Облпаливо» (далі - КП «Облпаливо»), який складається із адмінбудинку - 66,4 кв. м, будівлі гаража - 182,5 кв. м, під`їзної залізничної колії - 211 пог. м, майданчику з твердим покриттям - 10 100 кв. м, включено до переліку об`єктів, які перебувають у спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Хмельницької області і підлягають продажу на аукціоні.

За результатами проведеного 09 січня 2013 року аукціону з продажу майнового комплексу Славутського паливного складу, що розташований на АДРЕСА_1 , 15 січня 2013 року між директором Хмельницької філії, заступником голови Хмельницької обласної ради та ОСОБА_1 укладено біржову угоду купівлі-продажу майна, реєстраційний № 0002.

Надалі Хмельницькою обласною радою, від імені якої на підставі договору про виконання делегованих повноважень діяла Хмельницька філія ТБ «УЗТБ «Придніпровська» та ОСОБА_1 , 30 квітня 2013 укладений договір купівлі-продажу вказаного майнового комплексу, який посвідчений приватним нотаріусом та зареєстрований у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Зазначав про те, що біржова угода купівлі-продажу майнового комплексу Славутського паливного складу від 15 січня 2013 року нотаріально не посвідчена, тому відповідно до статті 640 ЦК України вона є неукладеною та такою, що не створює прав та обов`язків для сторін. Право власності на спірне майно виникло у ОСОБА_1 30 квітня 2014 року після укладення нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу, підписання акту приймання-передачі об`єкта приватизації та державної реєстрації права власності на цей об`єкт.

Вказані результати аукціону та договір купівлі-продажу не відповідають вимогам закону, оскільки: ринкова вартість майнового комплексу визначена суб`єктом оціночної діяльності, що не був відібраний для проведення оцінки на конкурсних засадах; початкова ціна нерухомого майна неправомірно зменшена під час проведення прилюдних торгів; стрілочний перевід і естакада не були включені до об`єкта приватизації; оголошення про проведення аукціону з продажу майна не було опубліковане.

Прокурор просив суд визнати результати аукціону з продажу майнового комплексу від 09 січня 2013 року (протокол № 1) і договір купівлі-продажу від 30 квітня 2013 року, укладений між територіальними громадами сіл, селищ, міст Хмельницької області в особі Хмельницької обласної ради, від імені якої діяла ТБ «УЗТБ «Придніпровська», та ОСОБА_1 , недійсними.

Рішенням Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 16 вересня 2016 року позов заступника прокурора Хмельницької області в інтересах держави в особі Хмельницької обласної ради задоволено.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна Славутського паливного складу, розташованого у АДРЕСА_1 , укладений 30 квітня 2013 року між територіальними громадами сіл, селищ, міст Хмельницької області в особі Хмельницької обласної ради, від імені якої на підставі договору про виконання делегованих повноважень діяла Хмельницька філія ТБ «УЗТБ «Придніпровська», та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Нагорною Т. В., зареєстрований у реєстрі за № 460. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Ухвалою Апеляційного суду Хмельницької області від 26 грудня 2016 року рішення Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 16 вересня 2016 року залишено без змін.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10 травня 2017 року рішення Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 16 вересня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Хмельницької області від 26 грудня 2016 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 серпня 2017 року у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що можливість та підстави визнання недійсними результатів аукціону Законом України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)» не передбачені. Порушення при підготовці та проведенні аукціону, відповідно вимог Закону можуть бути підставою для його припинення або для зняття об`єкта з торгів, і як наслідок, для визнання недійсним, з підстав цих порушень, договору купівлі-продажу, вчиненого за результатами аукціону. Наведене свідчить про безпідставність позову в частині вимог про визнання аукціону недійсним, оскільки така вимога не є належним способом захисту порушених прав чи інтересів держави. Отже, і вимога про визнання недійсним договору купівлі-продажу майнового комплексу є безпідставною. Окрім того, закон встановлює строк, у межах якого особи можуть звернутися із заявою про визнання угод недійсними, - один місяць з дати проведення аукціону, завершення конкурсу. Такий строк сплинув до звернення прокурором із позовом до суду.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції

Ухвалою Апеляційного суду Хмельницької області від 18 жовтня 2017 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції мотивована тим, що при підготовці майнового комплексу до приватизації його оцінка проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, який не пройшов відповідного конкурсного відбору, однак, стосовно якого були відсутні обмеження щодо проведення оцінки майна. Крім того, орган приватизації не дотримався процедури реалізації майна, зокрема щодо поширення інформації про його продаж на аукціоні. Матеріали справи не містять достатніх та об`єктивних доказів про те, що вказана неправильність призвела до порушення прав і законних інтересів держави в особі ради як органу приватизації, на захист яких прокурор звернувся з позовом до суду. Після роз`яснення апеляційним судом сторонам права на вчинення процесуальних дій, прокурор і рада не надали суду таких доказів, а тому висновки суду першої інстанції про безпідставність і необґрунтованість позову прокуратури є правильними. Позов прокуратури не може бути задоволений із-за безпідставності та необґрунтованості вимог, а тому суд першої інстанції помилково послався на сплив строку звернення до суду як підставу для відмови у позові. Також суд безпідставно дійшов висновку, що прокурором неправильно обрано спосіб захисту порушеного права. Проте ці висновки суду не вплинули на правильність вирішення спору, тому рішення суду першої інстанції не може бути скасовано з формальних міркувань.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у листопаді 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, Прокуратура Хмельницької області просить, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, скасувати судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що висновки судів щодо неможливості оскарження результатів аукціону з продажу майна, пропуску прокурором і позивачем без поважних причин спеціального строку звернення до суду з позовом про визнання угоди недійсною є безпідставними та не відповідають вимогам законодавства.

Судами не в повному обсязі досліджено докази у справі та не надано їм належної оцінки, у зв`язку з чим судові рішення ухвалені з порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права.

Відзив на касаційну скаргу не надходив.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Суд установив, що рішенням Хмельницької обласної ради від 18 травня 2011 року № 22-4/2011 (зі змінами згідно з рішенням Хмельницької обласної ради від 26 вересня 2012 року № 21-13/2012) затверджено Програму приватизації об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Хмельницької області на 2011 - 2015 роки (далі - Програма приватизації), затверджено перелік об`єктів, які підлягають продажу на аукціоні, до якого включено майновий комплекс, і делеговано ТБ «УЗТБ «Придніпровська» (за згодою) повноваження Хмельницької обласної ради на здійснення приватизації вказаних об`єктів комунальної власності.

Пунктом 1.5 Програми приватизації визначено, що органом приватизації є Хмельницька обласна рада.

16 жовтня 2012 року Хмельницька обласна рада та ТБ «УЗТБ «Придніпровська» уклали договір № 127 про виконання делегованих повноважень з приватизації об`єктів, що перебувають у спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Хмельницької області, за умовами якого ТБ «УЗТБ «Придніпровська» за винагороду зобов`язалася надати раді послуги з приватизації майна на конкурентних та інших засадах згідно з чинним законодавством України. При цьому сторони визначили, що з метою реалізації делегованих повноважень за цим договором вони укладають окремі договори про надання послуг з приватизації за кожним об`єктом.

За змістом пункту 3.2 вказаного договору за необхідності уцінка майна проводиться відповідно до вимог чинного законодавства України. Якщо майно не продано на перших торгах, початкова ціна на це майно може бути зменшена радою не більше як на 30 відсотків. Майно виставляється на повторні торги.

22 жовтня 2012 року між Хмельницькою обласною радою та ТБ «УЗТБ «Придніпровська» укладено договір № 145 про виконання делегованих повноважень з приватизації об`єктів, що перебувають у спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Хмельницької області, згідно з яким ТБ «УЗТБ «Придніпровська» зобов`язалася надати Хмельницькій обласній раді послуги з приватизації майнового комплексу шляхом його продажу на аукціоні згідно з чинним законодавством, цим договором і Програмою приватизації.

На підставі договору на проведення незалежної оцінки від 02 листопада 2012 року, укладеного між Хмельницькою обласною радою,ТБ «УЗТБ «Придніпровська» та товариством з обмеженою відповідальністю «Подільська незалежна оцінка» (далі - ТОВ «Подільська незалежна оцінка»), останнє виконало незалежну оцінку майнового комплексу.

Згідно з висновком ТОВ «Подільська незалежна оцінка», затвердженим Хмельницькою обласною радою, станом на 31 жовтня 2012 року ринкова вартість майнового комплексу з ПДВ склала 1 074 100,00 грн.

12 грудня 2012 року у зв`язку з відсутністю торговельного попиту на майно аукціон з продажу майнового комплексу не відбувся.

У той же день Хмельницька обласна рада на підставі висновку постійно діючої комісії з питань власності, приватизації та інвестицій погодила зменшення початкової ціни продажу майнового комплексу на 30 %.

09 січня 2013 року відбувся аукціон з продажу майна, на якому ОСОБА_1 придбав майновий комплекс за 751 870,00 грн. Результати аукціону з продажу майна були відображені у протоколі № 1, затвердженому Хмельницькою обласною радою, на підставі якого 15 січня 2013 рокуТБ «УЗТБ «Придніпровська», Хмельницька обласна рада та ОСОБА_1 уклали біржову угоду купівлі-продажу нерухомого майна (реєстраційний № 0002).

30 квітня 2013 року між територіальними громадами сіл, селищ, міст Хмельницької області в особі Хмельницької обласної ради, від імені якої діяла ТБ «УЗТБ «Придніпровська», та ОСОБА_1 укладено договір купівлі-продажу, посвідчений приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Нагорною Т. В. (реєстраційний № 460), за умовами якого ОСОБА_1 придбав майновий комплекс за 751 870,00 грн. Ці кошти ОСОБА_1 сплатив на розрахунковий рахунок продавця до укладення договору купівлі-продажу.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Відповідно до частини першої статті 414 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в касаційному порядку повністю або частково із закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до частини другої статті 414 ЦПК України порушення правил юрисдикції загальних судів, визначених статтями 19-22 цього Кодексу, є обов`язковою підставою для скасування рішення незалежно від доводів касаційної скарги.

Касаційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 15 ЦПК України 2004 року суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до частини першої статті 1 ГПК України (в редакції на час вирішення спору) право звертатися до господарського суду мають підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб`єкта підприємницької діяльності.

Пунктом 1 частини першої статті 12 ГПК України (в редакції на час вирішення спору) передбачалося, що господарським судам підвідомчі справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні господарських договорів, у тому числі щодо приватизації майна.

Згідно з частиною четвертою статті 3 Закону України «Про приватизацію державного майна» відчуження майна, що є у комунальній власності, регулюється положеннями цього Закону, інших законів з питань приватизації і здійснюється органами місцевого самоврядування.

Статтею 30 того ж Закону встановлено, що спори щодо приватизації державного майна, крім спорів, які виникають із публічно-правових відносин та віднесені до компетенції адміністративних судів, вирішуються господарським судом у порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 лютого 2018 року у справі № 125/703/16-ц (провадження № 14-4цс18) дійшла висновку, щоза загальним правилом, спори щодо приватизації комунального майна належать до господарської юрисдикції. При цьому судова практика і раніше була зорієнтована на те, що господарський спір підвідомчий господарському суду, зокрема, за умови наявності у законі норми, що прямо передбачала б вирішення спору господарським судом. Господарські суди вирішують усі спори між суб`єктами господарської діяльності, а також спори, пов`язані з приватизацією державного та комунального майна (крім спорів про приватизацію державного житлового фонду). При визначенні підсудності такої справи слід виходити з характеру спірних правовідносин, прав, свобод та інтересів, за захистом яких звернувся позивач.

Оспорений договір купівлі-продажу групи нежитлових приміщень був укладений в порядку приватизації комунального майна шляхом проведення аукціону. Таким чином, враховуючи характер спірних правовідносин справа підлягає розгляду в порядку господарського судочинства, а пред`явлення позову, зокрема до фізичної особи, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, не змінює правову природу юридичного спору та у цьому випадку не є підставою для вирішення його в порядку цивільного судочинства.

Вказане повністю узгоджується і з чинною редакцією статті 2 ГПК України, яка завданням господарського судочинства визначає справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів не тільки юридичних осіб і держави, але й фізичних осіб.

З урахуванням наведеного правовідносини, які виникли між сторонами у справі, справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а має бути розглянута господарським судом, тому суди першої та апеляційної інстанцій, розглянувши справу в порядку цивільного судочинства, діяли не як суди, встановлені законом.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має, зокрема, право скасувати судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій у відповідній частині і закрити провадження у справі.

Враховуючи те, що позовні вимоги мають розглядатися за правилами господарського, а не цивільного судочинства, Верховний Суд вважає, що рішення Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 серпня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Хмельницької області від 18 жовтня 2017 року необхідно скасувати, а провадження у справі - закрити.

Керуючись статтями 255, 409, 414 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Прокуратури Хмельницької області задовольнити частково.

Рішення Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 серпня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Хмельницької області від 18 жовтня 2017 року скасувати.

Провадження у справі за позовом Прокуратури Хмельницької області в інтересах держави в особі Хмельницької обласної ради до товарної біржі «Універсальна земельна товарна біржа «Придніпровська» в особі Хмельницької філії товарної біржі «Універсальна земельна товарна біржа «Придніпровська», ОСОБА_1 про визнання договору купівлі-продажу майнового комплексу недійсним та визнання недійсними результатів аукціону з продажу майнового комплексу закрити.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді: В. М. Сімоненко А. О. Лесько С. Ю. Мартєв Є. В. Петров С. П. Штелик