Справа № 362/3579/18
Провадження № 2/362/442/19
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

"24" липня 2019 р.

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , П`ята Київська державна нотаріальна контора про прийняття позову до провадження, визнання майна спадковим, визнання права власності, скасування рішення та стягнення судових витрат,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пунктів 2, 8, 9 і 10 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

-ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача та реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта позивача;

-зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви;

-попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

-підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Насамперед, позивачу необхідно з`ясувати дійсне ім`я третьої особи ОСОБА_4 та вказати його вірно у позовній заяві.

Зокрема, вимоги пунктів першого і сьомого прохальної частини позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки взагалі не є предметом спору між сторонами.

Викладені у пунктах першому і сьомому прохальної частини позову прохання не є способами захисту цивільних прав, які використовуються при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зокрема, вирішення питання про прийняття позовної заяви та розподілу судових витрат, про які позивач просить у пунктах першому і сьомому заяви, здійснюється судом в силу положень ЦПК України, тобто належить виключно до повноважень суду та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині заяви.

Також, позивач просить визнати за ним право власності на нерухоме майно.

Так, відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

Натомість, заявляючи вимоги про визнання права власності на частину земельної ділянки, позивач не визначив її вартість, а надав суду висновок про вартість іншого майна у вигляді земельних поліпшень (1/2 частини садового будинку, який не є предметом спору.

Тож, в порушення вимог частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивач не додав до позовної заяви наявні в нього докази, що підтверджують вартість спірного майна.

Отже, позивачу слід визначити дійсну вартість спірного майна (наприклад, здійснивши відповідну експертну оцінку вартості майна) та, в залежності від її розміру, вказати дійсну, реальну ціну позову.

Після цього, з урахуванням ціни позову, позивачу необхідно буде сплатити судовий збір відповідно до вимог Закону України «Про судових збір» та додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Крім того, всупереч вимогам частини першої статті 177 ЦПК України, позивач не додав до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб; дана обставина підтверджується переліком додатків до позову, у якому відсутня вказівка про те, що до позовної заяви додано її копії та копії всіх документів, що додаються до неї відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У пункті сьомому Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам роз`яснено, що якщо порушення правил статей 119, 120 ЦПК України виявлені при розгляді справи, вони усуваються в ході судового розгляду.

При цьому, суд враховує, що станом на дату постановлення даної ухвали змінились положення цивільного процесуального закону і питання форми та змісту позовної заяви врегульовано статтями 175, 177 ЦПК України.

Отже, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , П`ята Київська державна нотаріальна контора про прийняття позову до провадження, визнання майна спадковим, визнання права власності, скасування рішення та стягнення судових витрат залишити без руху.

Повідомити про вказане позивача та надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя