У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" серпня 2019 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого -судді САВЛУК Т.В., при секретарі Бурячек О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, яка подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,

в с т а н о в и в:

11 червня 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

15 липня 2019 року Дніпровськимрайонним судом міста Києва постановлено ухвалу про продовження розгляду цивільної справи в порядку спрощеного позовногопровадження з повідомленням (викликом) сторін).

06 серпня2019 року представник відповідача - адвокат Комлєв С.В. подав до суду зустрічну позовну заяву від імені ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, мотивуючи тим, що ці позови взаємопов`язані, випливають з одних правовідносин, які стосуються поділу спільного сумісногомайнаподружжя, тому можуть розглядатись в одному проваджені.

Представник відповідача - адвокат Комлєв С.В. в судовому засіданні просив прийняти зустрічну позовну заяву та об`єднати в одне провадження з первісним позовом, оскільки ці позови є однорідними за предметом позову, оскількистосується поділу спільного сумісного майна подружжя, випливають з одних правовідносин, тому наявні підстави для об`єднання позовів та їх спільний розгляд в одному провадженні.

Позивач та представник позивача - адвокат Решнюк А.В. в судовому засіданні заперечували щодо приєднання зустрічного позову та його спільного розгляду з первісним позовом, вважають поданий зустрічний позов безпідставним та поданий відповідачем для затягування розгляду справи по суті.

Вислухавши думку учасників справи, вивчивши матеріали зустрічного позову, оцінивши наведені представником відповідача підстави для прийняття зустрічного позову, суд приходить до наступного.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.49 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які, пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Виходячи з предмету позову та суб`єктивного складу сторін, суд приходить до висновку про наявність підстав для прийняття зустрічного позову, який подано від імені ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, та його об`єднання в одне провадження з первісним позовом, оскільки виходячи з предмету спору ці позови є однорідними, як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, а також враховуючи той факт, що у разі задоволення зустрічного позову по даній справі може виключати повністю або частково задоволення первісного позову, тому прийняття судом зустрічного позову на даній стадії процесу має сприяти вирішення спору по суті з дотриманням принципів цивільного судочинства щодо змагальності сторін.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 49, 193, 259-260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

Прийняти зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Об`єднати в одне провадженні позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

С у д д я