У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" серпня 2019 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва заяву про збільшення позовних вимог, яка подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу гаражного боксу в частині покупця,

в с т а н о в и в:

30 листопада 2018 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу гаражного боксу в частині покупця, та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення ( виклику сторін).

24 квітня 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про продовження розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

05 серпня 2019 року позивач подав до суду заяву про збільшення розміру позовних вимог, за змістом поданої заяви позивач просить суд: «Визнати частково недійсним у частині покупця ОСОБА_3 укладений 22.09.1994 року Договір купівлі-продажу гаражного боксу НОМЕР_1 в ГБК «Сигнал» по вул. Малишка Андрія буд. № 6. Перевести права і обов`язки покупця за Договором купівлі-продажу гаражного боксу НОМЕР_1 в ГБК «Сигнал» по вул. Малишка Андрія буд . №6 на ОСОБА_1 . Визнати право власності ОСОБА_1 на гаражний бокс НОМЕР_1 в ГБК «Сигнал» по вул. Малишка Андрія буд.№6»

Позивач та представник позивача в підготовчому судовому засіданні просили прийняти заяву про збільшення позовних вимог.

Відповідач та представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Вивчивши матеріали заяви про зменшення (уточнення) позовних вимог, вислухавши думку учасників справи, суд приходить до наступного.

Згідно положень п. 3 ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За встановлених обставин, виходячи з предмету спору та суб`єктивного складу сторін, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття заяви про збільшення (уточнення) позовних вимог, оскільки позивач пред`являє окрему самостійну вимогу майнового характеру про визнання права власності на об`єкт нерухомого майна в розрізі спору немайнового характеру щодо визнання частково недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна, що фактично свідчить про подання позивачем нової позовної заяви, оскільки за своїм змістом та предметом позову у заяві про збільшення позовних вимог позивач одночасно змінює підстави та предмет позову, що є недопустимим відповідно вимог статті 49 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 49, 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України , суд -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у прийнятті заяви про уточнення (збільшення) позовних вимог, яка подана позивачем ОСОБА_1 датована 28 липня 2019 року (зареєстрована 05 серпня 2019 року за вх.№49201).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

С у д д я