У х в а л а

14 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 646/6271/16-ц

провадження № 61-34723св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Штелик С. П. (суддя-доповідач), Калараша А. А., Лесько А. О.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання правочину недійсним за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 - на рішення Київського районного суду м. Харкова від 27 грудня 2016 року у складі судді Попрас В. О. та ухвалу апеляційного суду Харківської області від 05 квітня 2017 року у складі суддів: Кружиліної О. А., Кіся П. В., Хорошевського О. М.,

В С Т А Н О В И В:

Утравні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу № ТСЦ 6341/1/2892 від 05 травня 2016 року, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 27 грудня 2016 року у задоволенні позову відмовлено.

Ухвалою апеляційного суду Харківської області від 05 квітня 2017 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

У касаційній скарзі, поданій у липні 2017 рокудо Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_4 - просить скасувати судові рішення та задовольнити його позов, посилаючись на порушення судами норм процесуального права та неправильне застосування судами норм матеріального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що він не давав згоди на продаж спільного автомобіля, а тому оспорюваний правочин порушує публічний порядок. Крім того, у порядку забезпечення цього позову був накладений арешт на майно, проте відповідач після постановлення ухвали про забезпечення позову відчужила спірний автомобіль.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи. Підстави для виклику сторін відсутні. За таких обставин розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

У Х В А Л И В:

Справу за ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання правочину недійсним за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 - на рішення Київського районного суду м. Харкова від 27 грудня 2016 року у складі судді Попрас В. О. та ухвалу апеляційного суду Харківської області від 05 квітня 2017 року у складі суддів: Кружиліної О. А., Кіся П. В., Хорошевського О. М. призначити до судового розгляду у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. П. Штелик

А. А. Калараш

А. О. Лесько