Справа № 527/1084/19
провадження 2/527/550/19
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

31 липня 2019 року м. Глобине

Глобинський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - Олефір А.О.,

за участю секретаря

судових засідань - Волик Л.І.,

позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

23 травня 2019 року позивач звернувся до суду з позовом про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.

В своєму позові позивач зазначив, що 14.05.2019 року він брав участь у відкритті Міжнародної наукової конференції «Палеонтологічне дослідження Донно-Дніпропетровського прогину» та ХХХІІІХ сесії Палеонтологічного товариства НАН Україна, яка відбувалася 14 травня 2019 року з 10:00 год. в залі Градизької гімназії імені Героя України Олександра Білаша. Після проведення відкриття конференції він покинув зал засідання та в супроводі ОСОБА_3 відправився в спортивний зал гімназії, в якому проводилась виставка геологічних експонатів. Разом з ними прямувала ОСОБА_4 . При огляді ним експонатів до залу увійшло два депутати селищної ради ОСОБА_2 та ОСОБА_5 разом з ОСОБА_6 . В ході проведення огляду та фотографування експонатів ОСОБА_7 звернувся в його адресу та почав його ображати: - « ОСОБА_8 дав дозвіл мотогонкам знищувати г.Пивиха, Носа - ти кончений придурок, ти дебіл». Після цих слів він увімкнув мобільний телефон і почав здійснювати відео зйомку, в ході якої він запитання на якій підставі ОСОБА_2 його ображає. Висловлені образи ОСОБА_2 викликали у нього сильні душевні хвилювання та нанесли особисті образи йому, принизили його честь та гідність як посадової особи місцевого самоврядування, нанесли шкоду авторитету та діловій репутації. Озвучені ОСОБА_2 відомості не відповідають дійсності, ображають і ганьблять його честь, гідність та ділову репутацію в очах жителів громади. Неправомірними діями ОСОБА_2 йому завдана моральна шкода, яку він оцінює в 10000,00 грн.

Посилаючись на викладені обставини, позивач просив суд, зобов`язати ОСОБА_2 на наступній черговій сесії селищної ради, у присутності депутатів, принести йому вибачення. Стягнути з ОСОБА_2 на його користь завдану йому моральну шкоду в сумі 10000,00 грн.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав із наведених в ньому підстав.

Відповідач в судовому засіданні пояснив, що заперечує проти позовних вимог позивача, оскільки 14.05.2019 року після того, як він разом з ОСОБА_5 зайшов до спортивної зали гімназії, до нього підійшов ОСОБА_1 та почав знімати його на мобільний телефон, в ході чого задавав запитання чому він його ображає, разом з тим, він не висловлював на його адресу образливих слів та нецензурну лайку. Крім того, пояснив суду, що між ними існує тривалий конфлікт та неприязні стосунки, оскільки він є опозиційним депутатом.

Вислухавши пояснення позивача та відповідача, свідків, дослідивши матеріали справи, всебічно, повно, об`єктивно оцінивши надані докази та давши їм належну оцінку, суд встановив наступне.

Позивач ОСОБА_1 є Градизьким селищним головою (а.с. 15).

Відповідач ОСОБА_2 є депутатом Градизької селищної ради (а.с. 14).

14 травня 2019 року о 10:00 год. в залі Градизької гімназії імені Героя України Олександра Білаша відбувалася Міжнародної наукової конференції «Палеонтологічне дослідження Донно-Дніпропетровського прогину» та ХХХІХ сесії Палеонтологічного товариства НАН Україна (а.с.6).

Зазначені обставини підтвердили в ході судового розгляду позивач та відповідач.

Згідно з вимогами ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 297 Цивільного кодексу України встановлено, що кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

У відповідності до ст. 299 Цивільного кодексу України, фізична особа має право на недоторканість своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» у п. 4 своєї постанови від 27 лютого 2009 року № 1, чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб - підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

У відповідності до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ за № 1 від 27.02.2009 р. «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» позови про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред`явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права, а також інші заінтересовані особи (зокрема, члени її сім`ї, родичі), якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує їхні особисті немайнові права.

В п. 15 Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року № 1, зазначено, що при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі .

Поширенням інформації також є вивішування (демонстрація) в громадських місцях плакатів, гасел, інших творів, а також розповсюдження серед людей листівок, що за своїм змістом або формою порочать гідність, честь фізичної особи або ділової репутації фізичної та юридичної особи.

Відповідно до ст. 280 Цивільного кодексу України, якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню.

Як зазначено в ч. 1 ст. 277 Цивільного кодексу України, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Згідно ч. 7 ст. 277 Цивільного кодексу України, спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена.

Судом встановлено та не заперечувалося сторонами в судовому засіданні, що між позивачем та відповідачем існують неприязні відносини.

У відповідності до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В своєму позові позивач зазначає, що відповідач на адресу позивача в спортивній залі гімназії висловив образи:- «Ти дав дозвіл мотогонкам знищувати г. Пивиха, Носа - ти кончений придурок, ти дебіл».

В судовому засіданні в обґрунтування позовних вимог було допитано свідків.

Так, свідок ОСОБА_3 пояснив суду, що 14.05.2019 року він та іще шість осіб стояли в спортивній залі Градизької гімназії. Через деякий час, він почув як позивач запитав у відповідача: - «Чому ви мене ображаєте?», при цьому позивач тримав в руках мобільний телефон. Ніяких виразів з боку відповідача на адресу позивача він не чув.

Свідок ОСОБА_4 пояснила суду, що 14.05.2019 року після конференції, перебувала в спортивній залі Градизької гімназії та чула як відповідач на адресу позивача виражався нецензурною лайкою, після чого позивач почав знімати відповідача на мобільний телефон. При цьому, пояснила суду, що не пам`ятає якими словами виражався відповідач на адресу позивача.

За клопотанням відповідача в ході судового розгляду було допитано свідка.

Так, свідок ОСОБА_5 пояснив суду, що 14.05.2019 року він разом з ОСОБА_2 після конференції, зайшов до спортивної зали гімназії, де перебував ОСОБА_1 , ніяких образ на адресу останнього відповідач не висловлював.

Отже, за таких обставин судом встановлено, що позовні вимоги позивача грунтуються виключно на його поясненнях, які заперечує відповідач, допитаний свідок ОСОБА_3 ніяких виразів з боку відповідача на адресу позивача він не чув, свідок ОСОБА_4 не змогла пояснити суду які саме образи висловив на адресу позивача відповідач, тому суд позбавлений можливості достовірно встановити, яку інформацію було поширено відповідачем стосовно позивача.

Інших будь-яких належних та допустимих доказів позивачем суду не надано.

Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Приймаючи до уваги те, що судом встановлено, що позивачем не надано суду жодного належного та допустимого доказу, що відповідачем було порушено особисті немайнові права позивача внаслідок поширення про нього недостовірної інформації, тому суд дійшов висновку, що позов позивача до задоволення не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 277, 280, 297, 299 Цивільного кодексу України, ст.ст. 12,13, 76-81, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Полтавського апеляційного суду через Глобинський районний суд Полтавської області. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп: НОМЕР_1 ).

Відповідач: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , рнокпп: невідомий).

Повний текст рішення складено 09 серпня 2019 року.

Суддя А. О. Олефір