Справа № 645/1426/19
Провадження № 2/645/1120/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2019 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі :

головуючого судді - Шарка О.П

секретаря судових засідань - Христенко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Харкові в порядку заочного розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Казенного підприємства «Південукргеологія» про стягнення заборгованості по заробітній платі,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Казенного підприємства «Південукргеологія», в уточненій редакції якого просить суд стягнути суму нарахованої, але невиплаченої заробітної плати за період з липня 2016 року по листопад 2016 року у розмірі 10028 грн. 75 коп., суму компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати за період з липня 2016 року по листопад 2016 року включно к розмірі 3549 грн. 97 коп., суму компенсації за несвоєчасно виплачену заробітну плату за період з травня 2015 року по травень 2016 року у розмірі 4407 грн. 43 коп.

В обґрунтування своїх вимог за позовом зазначила, що у період з 01.10.2012 року по 01.08.2017 року вона знаходилася у трудових відносинах з Казенним підприємством «Південукргеологія», працювала на посаді гідрогеолога першої категорії Харківської комплексної геологічної експедиції. Починаючи з 2014 року заробітну плату їй стали виплачувати нерегулярно, внаслідок чого станом на 27 травня 2016 року утворилася заборгованість в сумі 43805,21 грн., яку виплатити мені відмовилися у зв`язку з відсутністю грошових коштів. У зв`язку із цим я у вересні 2016 р. позивач звернулася до Фрунзенського районного суду м. Харкова із заявою про видачу судового наказу про стягнення з Казенного підприємства «Південукргеологія» на її користь нарахованої, але не виплаченої мені заробітної плати в сумі 43805,21 грн. Внаслідок розгляду її заяви, 19.09.2016 було видано судовий наказ, який набрав законної сили 14.10.2016 про стягнення з Казенного підприємства «Південукргеологія» на мою користь нарахованої, але не виплаченої заробітної плати в сумі 43805,21 грн. Після його звернення у Жовтневий відділ державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції із заявою про відкриття виконавчого провадження на підставі зазначеного вище судового наказу Казенне підприємство «Південукргеологія» 18.11.2016 виплатило їй заборгованість по заробітній платі в сумі 43805,21 грн., однак, компенсація за несвоєчасно виплачену зарплату виплачена мені не була. У зв`язку із систематиччною загальною заборгованістю по заробітній платі та несплатою страхових внесків у пенсійний фонд з боку відповідача, позивач звільнилася із складу працівників КП „Південукргеологія". 01.08.2017 керівнику КП «Південукргеологія», через начальника ХКГЕ ОСОБА_2 , була подана заява на надання невикористаної відпустки із подальшим звільненням з у зв`язку із виходом на пенсію. Згідно поданої заяви наказом №62 від 01.08.2017 позивача було звільнено з КП „Південукргеологія" з 16.09.2017, їй була повернута трудова книжка, однак остаточного розрахунку по заборгованості із заробітної плати та компенсації за несвоєчасно виплачену заробітну плату проведено не було. У зв`язку з вищевикладеним, позивач просить стягнути суму нарахованої, але невиплаченої заробітної плати за період з липня 2016 року по листопад 2016 року у розмірі 10028 грн. 75 коп., суму компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати за період з липня 2016 року по листопад 2016 року включно к розмірі 3549 грн. 97 коп., суму компенсації за несвоєчасно виплачену заробітну плату за період з травня 2015 року по травень 2016 року у розмірі 4407 грн. 43 коп.

У судове засідання позивач не з`явилася, повідомлялася про дату та час слухання справи своєчасно та належним чином, надала суду заяву, з якої вбачається, що вона просить розглядати справу за її відсутністю, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач у судове засідання не з`явився, , причини неявки суд не повідомив про час та місце розгляду справи повідомлений заздалегідь і належним чином.

У відповідності до ч. 7 ст. 128 ЦПК України судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємця - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку..

Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає можливим ухвалити рішення про задоволення позову, з наступних підстав:

Судом встановлено, що ОСОБА_1 у період з 01.10.2012 року по 01.08.2017 року знаходилася у трудових відносинах з Казенним підприємством «Південукргеологія», , працювала на посаді гідрогеолога першої категорії Харківської комплексної геологічної експедиції (ХКГЕ, структурний підрозділ підприємства).

У зв`язку з нерегулярною виплатою заробітної плати, у вересні 2016 року ОСОБА_1 , звернулася до Фрунзенського районного суду м. Харкова із заявою про видачу судового наказу про стягнення з Казенного підприємства «Південукргеологія» на її користь нарахованої, але не виплаченої заробітної плати в сумі 43805,21 грн.

19 вересня 2016 року Фрунзенським районний судом м.Харкова видано судовий наказ, яким стягнуто з Казенного підприємства «Південукргеологія», що знаходиться за адресою: м.Дніпро, 49005, вул.Чернишевського, 11, код ЄДРПОУ - 01432150, на користь ОСОБА_1 нараховану та невиплачену заробітну плату у розмірі 43805 грн. 21 коп. (справа 645/4395/16), яка була виплачена позивачу.

01.08.2017 керівнику КП «Південукргеологія», через начальника ХКГЕ ОСОБА_2 , позивачем була подана заява на надання невикористаної відпустки із подальшим звільненням з у зв`язку із виходом на пенсію.

Згідно поданої заяви наказом №62 від 01.08.2017 позивача було звільнено з КП „Південукргеологія" з 16.09.2017, повернута трудова книжка, однак остаточного розрахунку по заборгованості із заробітної плати та компенсації за несвоєчасно виплачену заробітну плату проведено не було.

Між сторонами склалися правовідносини, що виникають із укладення трудового договору, і регулюються нормами КЗпП України.

Зокрема, за ч.1 ст.115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів.

На ухвалу суду про витребування доказів, відповідачем «Південукргеологія» 8 липня 2019 року надана суду довідка про нараховану, але не виплачену заробітну платню ОСОБА_1 , яка працювала на посаді гідролога І категорії з 01.10.2012 року по 01 серпня 2017 року, відповідно якої заборгованість по заробітній платі ОСОБА_1 на 1 липня 2019 року становить 10028 грн. 75 коп., яка підлягає стягненню з відповідача.

Відповідно до ст. ст. 2 та 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням їх виплати» регламентовано, що компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати проводиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом. Під доходами у цьому Законі розуміються грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру , в тому числі заробітна плата (грошове забезпечення) та інші: сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується дохід до уваги не береться).

Згідно ст. 34 Закону України «Про оплату праці» компенсація працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати, проводиться відповідно до індексу зростання цін на споживчі товари і тарифів на послуги у порядку встановленому чинним законодавством.

У випадку порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникові надається право на компенсацію відповідно до Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», за яким компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати проводиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам - за період, починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

Згідно п. 4 «Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року № 159 сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100.

Так, індекс споживчих цін для визначення суми компенсації обчислюється шляхом множення місячних індексів споживчих цін за і період невиплати грошового доходу. При цьому індекс споживчих цін у місяці, за який виплачується дохід, до розрахунку не включається. Щомісячні індекси споживчих цін публікуються Держкомстатом.

Згідно рішення Конституційного Суду України від 15 жовтня 2013 року № 8-ПР/2013 положенню ст.233 КЗпП України надане додаткове офіційне тлумачення, відповідно якого у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звертатися до суду з позовом про стягнення суми індексації заробітної оплати та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати як складових належної працівнику заробітної плати без обмежень будь-яким строком незалежно від того, чи були такі суми нараховані роботодавцем.

Із правового висновку, викладеному Верховним Судом України у рішенні № 6-43цс14 від 21 травня 2014 року вбачається, що: «Компенсація втрати частини заробітної плати провадиться згідно зі статтею 34 Закону України «Про оплату праці», Законом України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» та Положенням про порядок компенсації працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 20 грудня 1997 року № 1427 (зі змінами, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 23 квітня 1999 року №692), підприємствами, установами, організаціями всіх форм власності й господарювання своїм працівникам у будь-якому разі затримки виплати нарахованої заробітної плати на один і більше календарних місяців, незалежно від того, чи була в цьому вина роботодавця, якщо в цей час індекс цін на споживчі товари і тарифів на послуги зріс більше ніж на один відсоток.

Згідно п. 2 «Положення про порядок компенсації працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів їх виплати», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 грудня 1997 року № 1427 (із наступними змінами), компенсація проводиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати заробітної плати, нарахованої працівникові за період роботи, починаючи з 1 січня 1998 року, якщо індекс на споживчі товари і тарифів на послуги за цей час період зріс більш як на один відсоток.

Сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованої, але не виплаченої працівникові заробітної плати за відповідний місяць (після утримання податків і платежів) на коефіцієнт приросту споживчих цін.

Коефіцієнт приросту споживчих цін визначається як різниця між часткою від ділення індексу споживчих цін в останній місяць перед виплатою суми заборгованості на індекс споживчих цін у тому місяці, за який виплачується заробітна плата, та коефіцієнтом 1.Коефіцієнт приросту споживчих цін розраховується з трьома знаками після коми.

Індекси споживчих цін для розрахунку коефіцієнта приросту споживчих цін щомісячно публікуються Держкомстатом наростаючим підсумком з початку того року, в якому виникла заборгованість із виплати заробітної плати, що підлягає компенсації відповідно до пункту 2 цього Положення. Якщо виплата заборгованості із заробітної плати провадиться до опублікування Держкомстатом індексу споживчих цін за останній місяць перед виплатою суми заборгованості, під час розрахунку суми компенсації на період до опублікування зазначеного індексу споживчих цін за згодою працівника для розрахунків застосовується індекс споживчих цін за попередній місяць.

Із поданого позивачем розрахунку компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням строків виплати заробітної плати розмір компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати за період з липня 2016 року по листопад 2016 року включно становить 3549 грн. 97 коп., сума компенсації за несвоєчасно виплачену заробітну плату за період з травня 2015 року по травень 2016 року становить 4407 грн. 43 коп. вказаний розрахунок відповідачем не спростований.

За таких обставин суд приходить до висновку про задоволення позовної заяви, оскільки обставини, викладені у позовній заяві найшли своє підтвердження у ході судового розгляду.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ч. 6 ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 6, 7, 10, 12, 259-260, 264 -266, 269 ,280-284, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Казенного підприємства «Південукргеологія» про стягнення заборгованості по заробітній платі- задовольнити.

Стягнути з Казенного підприємства «Південукргеологія» () на користь ОСОБА_1 суму нарахованої, але невиплаченої заробітної плати за період з липня 2016 року по листопад 2016 року у розмірі 10028 грн. 75 коп. (десять тисяч двадцять вісім гривень сімдесят п`ять копійок).

Стягнути з Казенного підприємства «Південукргеологія» () на користь ОСОБА_1 суму компенсації за несвоєчасну виплату заробітної плати за період з липня 2016 року по листопад 2016 року включно к розмірі 3549 грн. 97 коп. ( три тисячі п`ятсот cорок дев`ять гривень дев`яносто сім копійок).

Стягнути з Казенного підприємства «Південукргеологія» () на користь ОСОБА_1 суму компенсації за несвоєчасно виплачену заробітну плату за період з травня 2015 року по травень 2016 року у розмірі 4407 грн. 43 коп. (чотири тисячі чотириста сім гривень сорок три копійки).

Стягнути з Казенного підприємства «Південукргеологія» () на користь держави в особі Державної судової адміністрації України судовий збір у розмірі 1921 грн. 00 коп. (тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня ).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Надруковано в нарадчій кімнаті.

Повний текст рішення виготовлено 2 серпня 2019 року

Головуючий-суддя: