Єдиний унікальний номер 240/842/18 Номер провадження 22-ц/804/3501/19
Донецький апеляційний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2019 року

м. Бахмут

Справа № 240/842/18

Провадження № 22-ц/804/3501/19

Донецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Біляєвої О. М. (суддя-доповідач), Будулуци М. С., Корчистої О. І.,

секретар судового засідання - Сергєєва К. О.,

учасники справи:

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

представник позивачів - ОСОБА_3 ,

відповідач - ОСОБА_4 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яку підписав представник ОСОБА_3 , на ухвалу Олександрівського районного суду Донецької області у складі судді Щербак Ю. В. від 14 листопада 2019 року, постановлену у смт Олександрівка Донецької області,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2018 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_4 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Ухвалою Олександрівського районного суду Донецької області від 27 березня 2019 року була призначена судова будівельно-технічна експертиза.

15 серпня 2019 року до суду першої інстанції надійшов висновок № 2485/2486 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 06 серпня 2019 року, яким визначені варіанти розподілу об`єкта нерухомого майна.

Олександрівський районний суд Донецької області ухвалою від 14 листопада 2019 року призначив додаткову будівельно-технічну експертизу.

Ухвала мотивована тим, що висновок експерта визнаний неясним.

У листопаді 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали апеляційну скаргу, яку підписав їх представник ОСОБА_3 , в якій порушують питання про скасування ухвали з підстав порушення судом норм процесуального права та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги позивачі зазначили, що у суду не було законних підстав для задоволення клопотання представника відповідача про призначення додаткової будівельно-технічної експертизи, оскільки висновок є повним і зрозумілим. В оскарженій ухвалі суд не зазначив мотиви, з яких він дійшов висновку про неповноту або неясність експертного висновку; а питання, які поставлені на вирішення експерта, не були поставлені в попередній ухвалі суду. Окрім цього, призначення додаткової експертизи у даній справі призводить до затягування її розгляду по суті.

На час перегляду справи відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_4 не надійшов.

У судове засідання суду апеляційної інстанції учасники справи не з`явились. Ураховуючи, що вони про дату, час і місце розгляду справи повідомлені, що підтверджується телефонограмами, зареєстрованими 12 грудня 2019 року в Журналі телефонограм у цивільних справах за №№ 606, 607, 608 (ас. 59-61); про причини неявки суд не повідомили, суд апеляційної інстанції відповідно до частини другої статті 372 ЦПК України розглядає справу за їх відсутності.

Перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла таких висновків.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною першою статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Постановляючи ухвалу про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, висновок експерта № 2485/2486 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 06 серпня 2019 року є неясним.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (ст. 1 Закону України від 25.02.1994 № 4038-XII "Про судову експертизу" (із змінами та доповненнями)).

Призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі - експертизи та дослідження) судовим експертам державних спеціалізованих науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України (далі - експертні установи) та атестованим судовим експертам, які не є працівниками державних спеціалізованих установ (далі - експерти), їх обов`язки, права та відповідальність, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів здійснюються у порядку, визначеному Кримінальним процесуальним, Цивільним процесуальним, Господарським процесуальним кодексами України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Кодексом адміністративного судочинства України, Митним кодексом України, Законами України "Про судову експертизу", "Про виконавче провадження", іншими нормативно-правовими актами з питань судово-експертної діяльності та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затверджено наказом Міністерства юстиції України 08.10.98 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02 січня 2013 року за № 1/22533.

Згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи (підпункт 1.2.13 пункту 1.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень).

Згідно з частинами першою та другою статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У частині третій цієї статті визначено основні засади (принципи) цивільного судочинства, якими, зокрема, є верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність.

Відповідно до частини першої статті 113 ЦПК України судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам), якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним.

Правовий аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що саме суд, керуючись завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, з урахуванням основних засад цивільного судочинства, визнає, чи є висновок експерта неповним або неясним.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Аналізуючи дану статтю, слід зазначити, що судова експертиза, як один із засобів доказування, сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справ, постановленню законних і обґрунтованих судових рішень.

Дійшовши висновку, що висновок експерта № 2485/2486 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 06 серпня 2019 року є неповним і неясним, суд першої інстанції з додержанням наведених норм матеріального і процесуального права постановив ухвалу, яка є предметом апеляційного оскарження, зазначивши, які висновки експерта суд вважає неповними або неясними, а також які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження.

Відтак доводи апеляційної скарги про невмотивованість судового рішення, а також, що призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи призводить до затягування розгляду справи по суті, є безпідставними.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Викладене дає підстави для висновку, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст. 367, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. ст. 375, 382 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яку підписав представник ОСОБА_3 , залишити без задоволення, ухвалу Олександрівського районного суду Донецької області від 14 листопада 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді: О. М. Біляєва

М. С. Будулуца

О. І. Корчиста

Дата складення повного судового рішення - 17 грудня 2019 року

Суддя-доповідач О. М. Біляєва