пр. № 2/759/438/19
ун. № 759/6777/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2019 року суддя Святошинський районний суд м. Києва Величко Т.О. розглянувши заяву про відвід судді Величко Т.О. від 16.12.2019 року в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав,-

в с т а н о в и в:

У провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав.

23.09.2019 року законний представник позивача ОСОБА_1 ( яка єобмежено дієздатна), ОСОБА_4 подала до суду заяву про відвід судді Величко Т.О., посилаючись на те, шо суддя залишила без руху клопотання про признчення судової психіатричної експертизи , з вимогою сплатити судовий збір у відповідності до вимог ст. 117 ЦПК України. В ухвалі суду від 30.08.2019 рогку роз"яснено порядок сплати судового збору за клопотання про вжиття заходів забезпечення доказів, заявник не згідна з ухвалою суду, вважає, що суд вчинив дії не передбачені процесуальним законодавством, які позивач оцінює, як законотворчу діяльність, а тому просить відвести суддю.

Згідно ухвали судді Святошинського районного суду м. Києва від 15.10.2019 року відвід визнано необгрунтованим та заяву передано для авторозподілу у поряду вимог ч.3 ст.40 ЦПК України.

Згідно ухвали судді Святошинського районного суду м. Києва Марко Я.Р. від 17.10.2019 року відвід удді Величко Т.О. визнано необгрунтованим.

Згідно супровідного листа від 17.10.2019 року копю ухвали суду направлено учасникам справи.( а.с.26).

Згідно супровідного листа від 12.11.2019 року ( а.с. 27 т.2) матеріали цивільної справи повернулись судді Величко Т.О.

Ухвалою суду від 12.11.2019 року закінчено підготовче засідання та призначено справу до розгляду у судовому засіданні на 11.12.2019 року.

12.11.2019 року законний представник позивача ОСОБА_1 ( яка є обмежено дієздатна), ОСОБА_4 подала до суду заяву про відвід судді Величко Т.О., посилаючись на те що суддя затягує розгляд справи, чинить перешколи позивачу підтвердити обставини справи.

Згідно ухвали судді Святошинського районного суду м. Києва від 13.11.2019 року заява про відвід судді Величко Т.О. визнана необгрунтованою.

Згідно ухвали судді Святошинського районного суду м. Києва від 18.11.2019 року Ульяновської О.В. заява про відвід судді Величко Т.О. визнана необгрунтованою.

У судове засідання 11.12.2019 року з"явився представник 3-ої особи.

Позивач та законний представник позивача у судове засідання не з"явились, були належним чином повідомлені, доказів про поважні причини неяки суду не подали.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у судове засідання також не з"явились, доказів про поважні причини неявки суду не подали. Судовий розгляд відкадено до 12.02.2020 року об 14 год.00 .хв.

16.12.2019 року законний представник позивача ОСОБА_1 ( яка є обмежено дієздатна), ОСОБА_4 подала до суду заяву про відвід судді Величко Т.О., яка не згодна із змістом ухвали суду, та встановлених обствин за участі учасників справи, які викладені в ухвалі суду під час підготовчого судового засідання щодо обгрунтувань позову та заперечень проти позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно ч.3 ст. 40 ЦПК Украхни Питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Відповідно до п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

Згідно ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.2. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.3. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.4. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Суддею встановлено, що позивач та її законний представник зловживають своїми правами та обов"язками, двічі було заявлено відвід складу суду безпідставно, заявляють необгрунтовані клопотання про призначення експертизи психічного стану здоров"я відповідачів, належним чином повідомлені не з"явились у судове засідання 11.12.2019 року, своїми діями затягують розгляд справи.

А тому суд у відповідності до вимог ч. 3 ст. 44 ЦПК України залишає без розгляду заяву про відвід складу суду від 16.12.2019 року.

На підставі викладеного та керуючись вимогами ст.ст. 36, 40, ч. 3 ст. 44 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяви про відвід судді Величко Т.О. від 16.12.2019 року в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав,- залишити без розгляду у порядку ч.3 ст. 44 ЦПК України.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з часу проголошення.

Суддя Т.О. Величко