Номер провадження: 22-ц/813/6328/19
Номер справи місцевого суду: 495/9855/18
Головуючий у першій інстанції Прийомова О. Ю.
Доповідач Погорєлова С. О.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.11.2019 року м. Одеса

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Одеського апеляційного суду у складі:

головуючого судді: Погорєлової С.О.

суддів: Заїкіна А.П., Таварткіладзе О.М.

за участю секретаря: Томашевської К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 у справі за позовом ОСОБА_1 до Білгород-Дністровської міської ради (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Перша Одеська державна нотаріальна контора) про визнання права власності на 1/2 частину спадкового майна за заповітом, на рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області, ухваленого під головуванням судді Прийомової О.Ю. 02 травня 2019 року у м. Білгород-Дністровському Одеської області, -

встановила:

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з позовом про визнання права власності на 1/2 частину спадкового майна за заповітом (а.с. 2-5).

В обгрунтування позову посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його вітчим - спадкодавець ОСОБА_2 . Після смерті останнього відкрилася спадщина у вигляді: житлового будинку АДРЕСА_1 ; земельної ділянки, площею 0,0610 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд, кадастровий номер: :01:005:0305.

За життя 22 квітня 2013 року ОСОБА_2 склав заповіт, зареєстрований у Білгород-Дністровській міській державній нотаріальній конторі за № 793, у відповідності до якого усе належне йому майно заповідав в рівних частках ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Позивач вважає, що він фактично прийняв спадщину після смерті вітчима, оскільки на день смерті мешкав разом з ним у будинку АДРЕСА_1 , прийняв на зберігання усі правовстановлюючі документи, утримує спадковий будинок, сплачує усі належні платежі.

Однак, після звернення позивача до Першої Одеської державної нотаріальної контори з приводу оформлення спадкових прав, нотаріусом йому було відмовлено у оформленні права власності за заповітом після смерті ОСОБА_2 у зв`язку із пропуском визначеного чинним законодавством строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутись до суду за захистом його прав.

Рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 02 травня 2019 року у задоволенні позову ОСОБА_1 було відмовлено (а.с.87-93).

В апеляційній скарзі апелянт просить рішення суду скасувати, ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Так, на думку апелянта, судом першої інстанції не було враховано, що він є особою, яка фактично прийняла спадщину після смерті спадкодавця, і вказане підтверджується відповідними доказами, наявними у матеріалах справи (а.с. 95-100).

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши наведені у скарзі доводи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга представника ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Ухвалюючи судове рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що позивач не скористався своїм правом своєчасного звернення до нотаріальної контори з приводу відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 , вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини суду не заявляв, не звертався до інших спадкоємців, що прийняли спадщину, зокрема ОСОБА_3 про надання йому нотаріальної згоди про прийняття спадщини, не довів суду факту вступу у спадщину шляхом її фактичного прийняття, більш того невірно процесуально визначив сторону-відповідача, із заявою про заміну неналежного відповідача до суду не звертався, що також є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог, а тому суд дійшов висновку про необґрунтованість та недоведеність заявлених позовних вимог.

Однак, колегія суддів не може у повному обсязі погодитись зі вказаним висновком суду з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер спадкодавець - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне останньому майно у вигляді:

- житлового будинку АДРЕСА_1 , що належав померлому у відповідності до договору купівлі-продажу житлового будинку, укладеного 16 жовтня 1989 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , з однієї сторони та ОСОБА_2 , з іншої, зареєстрований в реєстрі за № 2-1196;

- земельної ділянки, площею 0,0610 га у межах згідно з планом, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд, кадастровий номер: :01:005:0305, що належала померлому згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯК № 503382, виданого 05 липня 2012 року Відділом Держкомзему Білгород-Дністровської міської ради, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на праві постійного користування землею, договорів оренди землі за № 0957.

Згідно акту від 17 жовтня 2018 року, складеного КП «ЖЕО №1», ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 був власником будинку АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу від 16 вересня 1989 року.

За вказаною адресою були зареєстровані: власник - ОСОБА_2 (помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ), дружина власника ОСОБА_6 , 1945 року народження.

Згідно Акту від 17 жовтня 2018 року, складеного КП «ЖЕО №1», за вказаною адресою мешкав, на день смерті померлого, син дружини власника - ОСОБА_1 , 1966 року народження, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Задля повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, судом першої інстанції було витребувано належним чином завірену копію спадкової справи № 110/2018 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , з якої вбачається, що спадкова справа була відкрита на підставі поданої у встановленому чинним законодавством порядку заяви ОСОБА_3 про прийняття спадщини.

З матеріалів спадкової справи також виявлено, що за життя, 22 квітня 2013 року, спадкодавцем ОСОБА_2 було складено та посвідчено приватним нотаріусом Білгород-Дністровського міського нотаріального округу Чухрай Т.Ю. заповіт, згідно якого він усе належне йому майно, у т.ч. житловий будинок та земельну ділянку, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , заповідав в рівних частках ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 подав до Першої Одеської державної нотаріальної контори заяву від 19 червня 2018 року, у якій вказав про бажання вступити у спадщину за заповітом.

Проте, листом завідуючої Першої Одеської державної нотаріальної контори за № 1267/02-14 від 20 червня 2018 року ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Крім того, з матеріалів вказаної спадкової справи вбачається, що із заявами про прийняття спадщини звернулись також рідні доньки померлого ОСОБА_3 - як спадкоємець за заповітом, та ОСОБА_7 - як спадкоємець за законом.

Однак, вказаних осіб судом першої інстанції до участі у справі залучено не було.

Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог (ст. 175 ЦПК України).

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (ст. 48 ЦПК України).

Згідно положень ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Таким чином, у разі пред`явлення позову до неналежного відповідача, за результатами розгляду справи, суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Таким чином, колегія суддів доходить до висновку, що позов ОСОБА_1 заявлено до неналежних відповідачів, і не залучення судом до участі у справі інших спадкоємців - рідних доньок померлого ОСОБА_3 та ОСОБА_7 , є порушенням прав та обов`язків останніх, у зв`язку із чим у задоволенні позову необхідно відмовити.

При вказаних обставинах, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції не в повній мірі визначився з характером спірних правовідносин, нормами права, які підлягають застосуванню, що, відповідно, призвело до неправильного вирішення справи, у зв`язку із чим рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 02 травня 2019 рокупідлягає скасуванню із ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 381-384, 390 ЦПК України, колегія суддів, -

постановила:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 02 травня 2019 року- скасувати.

Ухвалити нове судове рішення.

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Білгород-Дністровської міської ради (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Перша Одеська державна нотаріальна контора) про визнання права власності на 1/2 частину спадкового майна за заповітом - відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення до суду касаційної інстанції.

Повний текст судового рішення складений 16 грудня 2019 року.

Головуючий С.О. Погорєлова

Судді А.П. Заїкін

О.М. Таварткіладзе