Справа № 162/613/19
Провадження № 2/162/233/2019
ЛЮБЕШІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 серпня 2019 року селище Любешів.

Суддя Любешівського районного суду Волинської області Глинянчук В.Д., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за цивільним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної залиттям квартири,

встановив:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Любешівського районного суду Волинської області з цим позовом 07 серпня 2019 року.

У позовних вимогах позивачі просять суд солідарно стягнути з відповідачів завдану матеріальну шкоду, що складатиме вартість ремонтно-відновлювальних робіт з оздоблення пошкодженої квартири, та по 10 тисяч гривень моральної шкоди.

У додатках до позовної заяви наявні квитанції про сплату судового збору позивачами у розмірі по 384,20 гривень.

У позовній заяві позивачі вказують, що попередньо оцінюють завдану їм матеріальну шкоду у розмірі 50 тисяч гривень. При цьому позивачі зазначають, що визначення реальної вартості ремонтно-відновлюваних робіт можливе за результатами експертизи. У зв`язку з наведеним, на підставі частини другої статті 176 Цивільного процесуального кодексу України (далі -- ЦПК) ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять суд попередньо визначити судовий збір у мінімальному розмірі -- 768,40 гривень, з наступним стягненням недоплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом після проведення судово-будівельної експертизи.

Вивчивши позовну заяву, доходжу висновку про передчасність відкриття провадження у справі у зв`язку з недоплатою позивачами судового збору.

Позивачами заявлено дві позовні вимоги: про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Відповідно до частини другої статті 176 ЦПК, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (далі -- Закон № 3674-VI) за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру розмір судового збору встановлено на рівні 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше п`яти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В цілях Закону № 3674-VI розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб розраховується станом на 01 січня календарного року.

На 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921 гривня.

Позивачами попередньо внесено 768,40 гривень судового збору (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Таким чином, у частині позовних вимог про стягнення майнової шкоди позивачами сплачено мінімальну суму судового збору, що у контексті змісту позовних вимог не суперечить положенням частини другої статті 176 ЦПК.

Натомість позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у частині стягнення з відповідачів моральної шкоди судовим збором не оплачені.

Оскільки ставиться питання стягнення моральної шкоди у грошовій формі по 10 тисяч гривень для кожного позивача, то відповідно до процитованих вище положень статті 4 Закону № 3674-VI ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають у цій частині додатково оплатити судовий збір у розмірі по 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною четвертою статті 177 ЦПК до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене, керуючись статтями 177, 185 ЦПК,

постановив:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної залиттям квартири залишити без руху.

Надати позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 п`ятиденний строк для усунення недоліків: доплати по 768 (сімсот шістдесят) вісім гривень 40 копійок судового збору кожним.

Строк для усунення недоліків рахувати з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Д. Глинянчук