Справа 303/5098/19
2/303/1873/19

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 серпня 2019 року м.Мукачево
Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Гутій О.В., розглянувши позовну заяву № 303/5098/19 ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу-
в с т а н о в и в:
Позивач звернувся до суду позовної заявою до ОСОБА_2 про стягнення боргу.
Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
До позовної заяви додано клопотання про звільнення (розстрочення) сплати судового збору до прийняття рішення у справі, посилаючись на те, що її чоловік батько дітей помер, відповідно до посвідчення, вона веде догляд за дитиною інвалідом, вона не працевлаштована, а тому є підстави для про звільнення або розстрочення від сплати судового збору.
Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Обставини для звільнення або відстрочки від сплати судового збору повинні бути виключними та такими, що обумовлюють необхідність у звільнені.
При цьому клопотання про звільнення (розстрочення) від сплати судового збору обгрунтоване тим, що позивач не працює, знаходиться у скрутному фінансовому стані, її чоловік та батько дітей помер. Разом з тим, доказів про незадовільний майновий стан позивача чи будь-яких інших доказів, що утрудняють виконання ним обов`язку сплатити судовий збір не надано, а також не надано документів, що підтверджують смерть чоловіка та батька дітей.
Долучені позивачем до клопотання документи не є підтвердженням відсутності інших коштів на рахунках і не може бути взято до уваги судом в якості обґрунтування такого клопотання.
Крім того, позивачем не уточнено, що саме вона просить звільнити від сплати судового збору чи розстрочити його сплату.
Згідно із п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви щодо вимог майнового характеру фізичною особою встановлюється в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( 9 605,00 грн.).
Таким чином, вищезазначених вимог щодо сплати судового збору при зверненні до суду дотримано не було, у зв`язку з чим позивачу необхідно оплатити судовий збір в сумі 2863,48 гривень.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави».
Виходячи з наведеного, враховуючи положення ч. 1 ст.185 ЦПК України, вважаю, що вищезазначену позовну заяву необхідно залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків, а саме для сплати судового збору.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185, 353 ЦПК України, суддя, -
у х в а л и в :
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу - залишити без руху.
Повідомити позивача про необхідність усунення вказаних недоліків до п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали та одночасно роз`яснити позивачу, що у випадку, якщо у встановлений судом строк не буде усунено ці недоліки, позовна заява буде вважатися не поданою і повернута позивачу.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя О.В.Гутій