Ухвала

02 серпня 2019 року

м. Київ

справа № 278/1971/15-ц

провадження № 61-13996ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Яремка В. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Житомирського апеляційного суду від 12 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: орган опіки та піклування Оліївської територіальної громади, служба у справах дітей Житомирської районної державної адміністрації, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Ковалевський Андрій В`ячеславович, про розірвання договору, зняття заборони на відчуження будинку та земельної ділянки, стягнення коштів та виселення,

ВСТАНОВИВ:

17 липня 2019 року ОСОБА_1 із застосуванням засобів поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою з пропуском строку на касаційне оскарження на зазначене судове рішення.

Згідно з частинами першою та другою статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Заявник посилається на те, що вказаний процесуальний строк пропущено з поважних причин, оскільки в судовому засіданні було проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення апеляційного суду, а про наявність повного рішення дізнався 24 червня 2019 року з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження заявником пропущено з поважних причин, є підстави для його поновлення.

Проте, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 цього Закону ставка судового збору за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

За нормою частини першої статті 4 Закону № 3674-VI (у редакції, що була чинною на час пред`явлення позову) судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Заявник оскаржує судове рішення, ухвалене за наслідками розгляду чотирьох позовних вимог, з яких три вимоги немайнового характеру та одна вимога майнового характеру (стягнення штрафу та пені).

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI (у редакції, що була чинною на час пред`явлення позову) за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI (у редакції, що була чинною на час пред`явлення позову) ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (0,2% від 1 218 грн становить 243,6 0грн); ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру становить 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (0,2% від 1 218 грн становить 243,60 грн).

Розмір мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2015 року становив 1 218 грн.

Таким чином, за подання касаційної скарги судовий збір підлягає сплаті у розмірі 8 769,6 грн ((243,60+243,60+243,60+3 654)*200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону № 3674-VI. На підтвердження сплати судового збору суду необхідно надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до положень частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків.

На підставі наведеного та керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір»,

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Житомирського апеляційного суду від 12 червня 2019 року.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Житомирського апеляційного суду від 12 червня 2019 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначеного вище недоліку десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та її буде повернуто заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Яремко