Справа № 645/4214/18
Провадження № 2/645/270/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2019 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Мартинової О.М.,

секретар судового засідання - Ляхова І.Ю.,

за участю представника позивача - ОСОБА_7.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Харківська міська рада про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Фрунзенського районного суду м.Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько - ОСОБА_5 , який не мав реєстрації на час смерті. Після його смерті залишилась спадщина, яка складається з Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 . Про смерть батька дізнався на початку липня 2018 року, оскільки батько виїхав з України та зв`язок з ним та іншими родичами - відповідачами по справі був втрачений. Відповідачі по справі не повідомили про смерть батька, який мешкав у Германії . Спадкоємцем першої черги є син померлого - позивач, а також його повнолітні сини ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та дружина померлого - ОСОБА_4 . Позивач зазначає, щов передбачений законом термін він не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини з об`єктивних причин, а саме: необізнаність про смерть батька, який мешкав в іншій країні. Враховуючи викладене, позивач просить суд визначити додатковий строк тривалістю один місяць для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті його батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 01 серпня 2018 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 02 жовтня 2018 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду в підготовче судове засідання.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 23 листопада 2018 року закрито підготовче судове засідання по справі, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні та витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Товстолужської О.В. копію спадкової справи заведеної після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 .

17 грудня 2018 року від приватного нотаріуса Харківського міського округу Товстолужської О.В. до суду надійшла спадкова справа.

Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 25 січня 2019 року залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Харківську міську раду.

Присутній в судовому засідання позивач, підтримав позовні вимоги в повному обсязі та додатково пояснив, що він не міг звернутися до нотаріальної контори вчасно, оскільки, знаходився з вересня 2014 року в лікарні з діагнозом контрактура Дюпюитрена обох кистей рук. Першу операцію йому зробили в вересні 2014 року на обох руках, після чого знаходився вдома на розтяжці, у зв`язку з чим, не міг писати, набрати номерів телефонів та виходити на вулицю. Другу операцію зробили в листопаді 2014 року - на лівій руці. Права була непрацездатна. Третя операція була зроблена в січня 2015 року на правій руці. Четверта операція - в березні 2015 року, після чого тривала реабілітація. Таким чином, у зав`язку з тривалою хворобою та лікуванням втратив зв`язок з батьком, що призвело до несвоєчасного звернення до нотаріальної контори для оформлення спадщини.

Присутній в судовому засіданні представник позивача ОСОБА_7 підтримав позовні вимоги, просив задовольнити їх в повному обсязі, посилаючись на те, що позивач за станом здоров`я не мав можливості вчасно звернутися до нотаріуса для прийняття спадщини та був необізнаний про смерть батька.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені своєчасно та належним чином, на електронну пошту суду надійшли заяви від останніх про визнання позовної заяви та розгляд справи за їх відсутністю.

Третя особа - Харківська міська рада в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Суд, вислухавши доводи учасників справи, пояснення свідків, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в Магдебургу помер ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть реєстраційний номер НОМЕР_4 , виданого державним службовцем Вільке - Шульт, Магдебург, 10.10.2014 року.

Родинні відносини між позивачем та його батьком, підтверджуються повторним свідоцтвом про народження ОСОБА_1 , серії НОМЕР_2 виданого 22 вересня 2015 року Ленінським відділом держаної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, запис № 1478.

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 18 серпня 1993 року, квартира за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_5 та ОСОБА_1 .

В квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , згідно довідки з КП «Жилкомсервіс» від 01.09.2015 року, зареєстровані ОСОБА_1 , ОСОБА_8 . ОСОБА_5 знятий з реєстраційного обліку за зазначеною адресою з 14.05.2003 року.

Спадкодавець ОСОБА_5 залишив заповіт, посвідчений державним нотаріусом Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори Везенцевою Ю.В., 31 травня 2005 року за реєстровим номером 4-705, яким належну йому на праві особистої власності частину квартири, яка знаходиться у АДРЕСА_2 , заповів синові ОСОБА_2 .

Спадкова справа після померлого ОСОБА_5 не відкривалась. Позивач, відповідачі, в тому числі відповідач - ОСОБА_2 на чиє ім`я складено заповіт, не приймали спадщину після померлого ОСОБА_5 . Відповідач ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про визнання позву та підтвердження доводів зазначених в позовній заяві.

25 вересня 2018 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Товстолужської О.В. з заявою про прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_5 .

Як вбачається з листа приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Товстолужської О.В., після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі заяви ОСОБА_1 № 160 від 25.09.2018 року заведено спадкову справу № 73/2018. Разом з тим, в зазначеному вище листі, приватним нотаріусом повідомлено позивача про відсутність правових підстав для видачі свідоцтва про права на спадщину у зв`язку з ненаданням позивачем документів підтверджуючих прийняття спадщини після померлого батька. Також повідомлено, що згідно з відомостями Єдиного спадкового реєстру інших спадкоємців, що прийняли спадщину немає. Таким чином ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем, який звернувся за оформленням спадщини.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Згідно з положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_2 не проживав постійно зі спадкодавцем ОСОБА_5 та не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 повинен був подати заяву про прийняття спадщини у період із 08.10.2014 р. по 08.04.2015 р.

Позивач вказує, що не подав у встановлений законом шестимісячний термін нотаріусу заяву про прийняття спадщини, через тяжку хворобу рук - контрактура Дюпюитрена. Оскільки тривалий час перебував на лікуванні обох рук та потребував сторонньої допомоги з обслуговування себе.

Згідно довідки з кафедри комбустіології, пластичної та реконструктивної хірургії від 22 січня 2019 року, у ОСОБА_1 - контрактура Дюпюитрена І-V пальців обох кистей ІІ-ІІІ ст., стан після операції: апогивректалія на обох кистях.

Відповідно до копій пенсійних посвідчень ОСОБА_1 є пенсіонером у зв`язку з інвалідністю 3 групи (загальне захворювання) з 29.11.2012 р.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_9 , попереджений про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України пояснив, що позивач мав декілька операцій наприкінці 2014 року та на початку 2015 року пов`язаних з сухожиллями рук, у зв`язку з чим, позивач перебував в тяжкому стані, оскільки у нього не працювали обидві руки. Вказував на те, що відвідував позивача, як в лікарні, так і вдома, за адресою: АДРЕСА_2 . ОСОБА_1 з грудня 2014 року по квітень 2015 року не міг писати, самостійно виходити на вулицю, щоб робити покупки, скаржився на болі в руках.

Свідок ОСОБА_10 , попереджений про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України, допитаний у судовому засіданні, пояснив, що вони сусіди з позивачем та зазначив, що в 2014 році ОСОБА_1 хворів та переніс декілька операцій і лікувань у зв`язку з хворобою сухожилля. Вказував на те, що відвідував позивача в лікарні навесні 2015 року, та вдома за адресою: АДРЕСА_2 , в листопаді 2014 року, коли він був після операції, оскільки позивач мешкає один. Руки позивача були перемотані, він не міг нічого підняти, скаржився на болі в руках. Зазначав, що допомагав позивачу, приносив продукти харчування, оскільки у останнього виникали труднощі в побуті та потребував сторонньої допомоги.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Згідно з абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Приписами ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Оскільки поважність причин пропуску строку є оціночною категорією і встановлюються у кожному конкретному випадку судом, суд приходить до висновку, що матеріалами справи встановлено, що позивач ОСОБА_11 дійсно не звернувся у встановлений законом строк після смерті батька ОСОБА_5 до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, через тривалу хворобу, а також тривале лікуванням по відновлюванню.

Викладені обставини суд вважає поважними і такими, що свідчать про наявність об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для вчинення спадкоємцем ОСОБА_1 дій щодо прийняття спадщини, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача і визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини в один місяць з дня набрання рішення суду законної сили, який вважає достатнім.

На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 77, 83, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Харківська міська рада про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме один місяць з дня набрання чинності зазначеного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення лише вступної та резолютивної частин судового рішення, а також у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м.Харкова.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_3

Відповідач: ОСОБА_4 , місце проживання: ОСОБА_12 .

Третя особа: Харківська міська рада, місцезнаходження:м.Харків, майдан Конституції, буд.7, код ЄРПОУ 04059243.

Повне судове рішення складено 29 липня 2019 року.

Суддя -