Постанова

Іменем України

25 липня 2019 року

м. Київ

справа № 405/2744/17

провадження № 61-48256св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В.,

учасники справи:

позивач - управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області,

відповідач - управління Держпраці у Кіровоградській області,

представник відповідача - Котлярова Тетяна Сергіївна,

треті особи: ОСОБА_1 , державна установа «Український науково-дослідний інститут промислової медицини»,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 24 квітня 2018 року в складі судді Іванової Л. А. та постанову Кропивницького апеляційного суду від 31 жовтня 2018 року у складі колегії суддів: Єгорової С. М., Карпенка О. Л., Мурашка С. І.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2017 року відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Маловисківському районі Кіровоградської області звернулося до суду з позовом до управління Держпраці у Кіровоградській області, третя особа - ОСОБА_1 , про визнання недійсним та скасування акта розслідування хронічного професійного захворювання хворого ОСОБА_1 за формою П-4, затвердженого начальником управління Держпраці у Кіровоградській області 21 квітня 2017 року, визнання недійсним та скасування доповнення до інформаційної довідки від 20 березня 2017 року № 01-22-03/1138.

Позов мотивовано тим, що на підставі узгоджених з відділенням виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Маловисківському районі Кіровоградської області документів, наданих підприємствами, на яких працював ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та Новокостянтинівською шахтами управлінням Держпраці у Кіровоградській області було складено інформаційну довідку про умови праці працівника ОСОБА_1 від 15 лютого 2017 року № 01-22-03/593 з визначенням факторів виробничого середовища та трудового процесу, які відповідали інформації, наданій роботодавцем, відповідно до атестації робочих місць за умовами праці робочого місця.

Як встановлено з матеріалів розслідування, після обстеження в Українському науково-дослідному інституті промислової медицини (далі - Український НДІ промислової медицини), інститутом до Головного управління Держпраці у Кіровоградській області було направлено запит від 03 березня 2017 року № 08/21-0418 на складання доповнення до інформації довідки щодо надання даних про умови праці хворого: рівні загальної та локальної вібрації за період роботи машиністом бульдозера, учнем прохідника на Смолінській шахті державного підприємства «СхідГЗК» (далі - ДП «СхідГЗК») та рівень загальної вібрації прохідника Новокостянтинівської шахти ДП «СхідГЗК»; концентрація пилу за період роботи машиністом бульдозера, учнем прохідника гірничим майстром, респираторником на Смолінській шахті ДП «СхідГЗК», заступником начальника дільниці, гірничим майстром Новокостянтинівської шахти ДП «СхідГЗК»4 рівні шуму за період роботи машиністом бульдозера, учнем прохідника, гірничим майстром, респираторником на Смолінській шахті ДП «СхідГЗК».

На зазначений запит відповідачем було виготовлено доповнення від 20 березня 2017 року № 01-22-03/1138 до інформаційної довідки від 15 лютого 2017 року № 01-22-03/593, у якому зазначено, що за час роботи ОСОБА_1 на посаді гірничого майстра з 25 червня 2004 року по 08 серпня 2008 року концентрація пилу становила 7,8 мг/м3 при ГДК 2,0 мг/м3, еквівалентний рівень шуму - 128 дБА при ГДР 80 дБА, та вказані доповнені показники були надані відповідно до санітарно-гігієнічної характеристики умов праці робітника Смолінської шахти ДП «СхідГЗК» ОСОБА_3 від 14 березня 2012 року № 17, разом з тим, вищезазначений показник по пилу 7,8 мг/м3 зафіксований під час роботи ОСОБА_3 за професією прохідник, тому не може бути віднесений до посади гірничого майстра, як було зазначено у доповненні до довідки. Крім того, у доповненні до довідки зазначено, що відповідно до умов праці машиніста бульдозера Смолінської шахти ДП «СхідГЗК» рівень загальної вібрації (ось Z) складає 118 дБА при нормативі до 107 дБА, рівень загальної вібрації (ось XY) складає 117 дБА при нормативі до 116 дБА, рівень локальної вібрації складає 116 дБА при нормативі до 112 дБА. Працівник ОСОБА_1 працював машиністом бульдозера в період з 12 лютого 1997 року по 03 лютого 1999 року.

Вказані дані шкідливих виробничих факторів по пилу та шуму були враховані Українським НДІ промислової медицини при встановленні зв`язку захворювання ОСОБА_1 з умовами праці, що відображено у медичному висновку від 28 березня 2017 року № 375.

Ураховуючи викладене, відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Маловисківському районі Кіровоградської області вважає, що відповідачем у порушення вимог Порядку складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого наказом Міністерством охорони здоров`я України від 13 грудня 2004 року № 614 (далі - Порядок № 614), при складанні доповнення від 20 березня 2017 року № 01-22-03/1138 до інформаційної довідки від 15 лютого 2017 року № 01-22-03/593 року не було враховано, що ні підприємство, ні дільниця, ні робоче місце працівника не було ліквідоване, а інформація щодо даних про умови праці працівника, надана підприємством для складання СГХ, відповідала дійсним наявним шкідливим факторам та була підтверджена відповідними дослідженнями відповідно до атестації робочих місць, крім того зазначені дані було використано з санітарно-гігієнічної характеристики ОСОБА_3 від 14 березня 2012 року, у якій закінчився п`ятирічний термін її дії 14 березня 2017 року, тому просило вказані доповнення до інформаційної довідки визнати недійсними та скасувати.

Крім того, відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Маловисківському районі Кіровоградської області зазначало, що оскаржувані доповнення до інформаційної довідки взято до уваги під час розслідування хронічного професійного захворювання хворого та складання акта за формою П-4, тому у зв`язку із допущеними відповідачем порушеннями, не можна вважати розслідування обставин і причин виникнення професійного захворювання об`єктивним та проведеним з дотриманням чинного законодавства.

Ураховуючи наведене, відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Маловисківському районі Кіровоградської області також просило визнати недійсним та скасувати акт розслідування хронічного професійного захворювання хворого ОСОБА_1 за формою П-4, затверджений начальником управління Держпраці у Кіровоградській області 21 квітня 2017 року.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 01 листопада 2017 року залучено до участі у справі правонаступника відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Маловисківському районі Кіровоградської області - управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 16 лютого 2018 року залучено до участі у справі третьою особою державне підприємство «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» (далі - ДП «Український НДІ промислової медицини»).

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 24 квітня 2018 року позов управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області залишено без задоволення. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення районного суду мотивовано тим, що управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області, яке є юридичною особою, утвореною правлінням Фонду соціального страхування України, на яке Законом України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» покладено обов`язок щодо виплати застрахованому чи особам, які мають на це право, у разі настання страхового випадку, - страхових виплат, вправі звернутися до суду в порядку, встановленому ЦПК України за захистом своїх законних інтересів, зокрема, щодо дотримання іншими особами вимог законодавства при проведенні процедури розслідування професійних захворювань, на підставі чого суд дійшов висновку про необґрунтованість доводів відповідача у справі про неправомірність оскарження позивачем в судовому порядку доповнення до інформаційної довідки про умови праці працівника ДП «Схід ГЗК» шахта «Смолінська» ОСОБА_1 від 20 березня 2017 року № 01-22-03/1138 та акт розслідування хронічного професійного захворювання хворого ОСОБА_1 за формою П-4, затвердженого начальником управління Держпраці у Кіровоградській області 21 квітня 2017 року, які є документами, що враховуються при встановленні факту професійного захворювання, обов`язок щодо виплати страхових виплат за яким здійснюється позивачем за рахунок Фонду соціального страхування України. Крім того, використання відповідачем при складанні уточнення від 20 березня 2017 року № 01-22-03/1138 до інформаційної довідки від 15 лютого 2017 року № 01-22-03/593 при визначенні умов праці ОСОБА_1 санітарно-гігієнічної характеристики умов праці ОСОБА_3 від 14 березня 2012 року № 17, який працював на тій же дільниці № 3 Смолінської шахти, що і ОСОБА_1 майстром гірничим в період з 25 червня 2004 року по 08 серпня 2008 року, в тих же підземних умовах, виконував ті ж самі функціональні обов`язки та працював та такому ж обладнанні, п`ятирічний строк дії якої минув, але в межах 45 років її зберігання є цілком обґрунтованим з урахуванням ненадання роботодавцем інших похідних даних та враховуючи ненадання позивачем доказів, які б підтверджували наявність інших даних про умови праці ОСОБА_1 , відмінних від використаних відповідачем. Таким чином, дії відповідача по використанню зазначеної санітарно-гігієнічної характеристики умов праці від 14 березня 2012 року № 17 при визначенні умов праці ОСОБА_1 є обґрунтованими та не суперечать положенням пункту 1.12 Порядку № 614.

Причини виникнення професійного захворювання встановлюються шляхом проведення розслідування відповідною комісією, яка приймає певне рішення за результатами такого розслідування виходячи з оцінки умов праці працівника, яка здійснюється на підставі документів, наведених у пункті 82 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232 (далі - Порядок № 1232), серед яких, матеріали раніше проведеної атестації робочих місць, результати обстежень і досліджень, проведених відповідними закладами державної санітарно-епідеміологічної служби або санітарними лабораторіями, атестованими МОЗ в установленому порядку, заключних актів періодичних медичних оглядів тощо.

Таким чином, враховуючи, що комісією при розслідуванні професійних захворювань береться до уваги вся сукупність отриманих нею даних в межах конкретно визначених умов праці відповідного працівника з перелічених у пункті 82 Порядку № 1232 документів та матеріалів для визначення основних умов, обставин і причин виникнення професійного захворювання, суд дійшов висновку, що оскаржуване позивачем уточнення до інформаційної довідки від 20 березня 2017 року № 01-22-03/1138 відповідно до положень пункту 1.3 Порядку № 614 є лише частиною з переліку документів, з урахуванням яких в кожному конкретному випадку вирішується питання про зв`язок хронічного захворювання з впливом виробничих факторів і трудового процесу з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання.

Надаючи оцінку обґрунтованості позиції позивача у частині позовних вимог щодо визнання недійсним та скасування акта розслідування хронічного професійного захворювання хворого ОСОБА_1 за формою П-4, затвердженого 21 квітня 2017 року начальником управління Держпраці у Кіровоградській області, з тих підстав, що зазначений акт було складено з урахуванням оскаржуваного позивачем уточнення від 20 березня 2017 року № 01-22-03/1138 до інформаційної довідки від 15 лютого 2017 року № 01-22-03/593 судом враховано, що за наведених вище обставин та досліджених судом доказів на їх обґрунтування, на підставі яких суд дійшов висновку про необґрунтованість вимог позивача про визнання недійсним та скасування зазначеного уточнення до інформаційної довідки, та враховуючи не наведення позивачем інших аргументованих підстав невідповідності оскаржуваного акта вимогам Порядку № 1232, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог позивача і в цій частині.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 31 жовтня 2018 року апеляційну скаргу управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області залишено без задоволення. Рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 24 квітня 2018 року залишено без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що враховуючи, що комісією при розслідуванні професійних захворювань береться до уваги вся сукупність отриманих нею даних в межах конкретно визначених умов праці відповідного працівника з перелічених у пункті 82 Порядку № 1232 документів та матеріалів для визначення основних умов, обставин і причин виникнення професійного захворювання, тому оскаржуване позивачем уточнення до інформаційної довідки від 20 березня 2017 року № 01-22-03/1138 відповідно до положень пункту 1.3 Порядку № 614 є лише частиною з переліку документів, з урахуванням яких в кожному конкретному випадку вирішується питання про зв`язок хронічного захворювання з впливом виробничих факторів і трудового процесу з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання. Щодо позовних вимог щодо визнання недійсним та скасування акта розслідування хронічного професійного захворювання хворого ОСОБА_1 за формою П-4 з тих підстав, що зазначений акт було складено з урахуванням оскаржуваного позивачем уточнення від 20 березня 2017 року № 01-22-03/1138 до інформаційної довідки від 15 лютого 2017 року № 01-22-03/593 враховано, що за наведених вище обставин та досліджених судом доказів на їх обґрунтування, на підставі яких суд дійшов висновку про необґрунтованість вимог позивача про визнання недійсним та скасування зазначеного уточнення до інформаційної довідки, та враховуючи не наведення позивачем інших аргументованих підстав невідповідності оскаржуваного акта вимогам Порядку № 1232, тому висновки суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимоги управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області до Управління Держпраці в Кіровоградській області про визнання недійсними та скасування доповнення до інформаційної довідки від 20 березня 2017 року № 01-22-03/1138 та акта розслідування хронічного професійного захворювання хворого ОСОБА_1 за формою П-4, затвердженого 21 квітня 2017 року начальником управління Держпраці у Кіровоградській області, є законними та обґрунтованими.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та її доводи

У касаційній скарзі, поданій у грудні 2018 року до Верховного Суду, управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права й порушення норм процесуального права, просило скасувати указані судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову управління у повному обсязі.

Касаційна скарга мотивована тим, що оскаржувані судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій є незаконними, необґрунтованими й такими, що ухвалені з неправильним застосуванням норм чинного законодавства. Посилалось на те, що судами попередніх інстанцій не застосовано пункти 1.12, 1.22, 1.23 Порядку складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13 грудня 2004 року № 614 (далі - Порядок № 614), що регулюють спірні правовідносини. Відповідно до пункту 1.9. Порядку № 614 на непрацюючих пенсіонерів або осіб, що не працюють, складається інформаційна довідка про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння), на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях, при збереженні останніх на підприємстві, де вони раніше працювали, отриманих на підставі даних закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах. Виходячи із положень Порядку № 614, санітарно-гігієнічна характеристика умов праці складається на працюючих осіб, що знаходяться під впливом шкідливих факторів під час її складання, а інформаційна довідка про умови праці складається на непрацюючих пенсіонерів або осіб, що не працюють. Тому управління вважає, що судом помилково застосовано пункти 1.3; 1.4; 1.26 Порядку № 614. Крім того, зазначало, що не погоджується з висновком апеляційного суду про те, що висновок медичного закладу про наявність професійного захворювання у ОСОБА_1 не є предметом оскарження у цій справі і він є чинним, оскільки відповідно до пункту 67 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232, діагноз професійного захворювання може бути змінений або відмінений спеціалізованим профпатологічним лікувально-профілактичним закладом, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень та повторної експертизи.Отже, діагноз професійного захворювання може бути переглянутий у разі визнання недійсним та скасування уточнення до інформаційної довідки про умови праці.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 18 грудня 2018 року клопотання управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 24 квітня 2018 року та постанови Кропивницького апеляційного суду від 31 жовтня 2018 року задоволено. Поновлено управлінню виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області строк на касаційне оскарження рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 24 квітня 2018 року та постанови Кропивницького апеляційного суду від 31 жовтня 2018 року. Відкрито касаційне провадження у вказаній справі та витребувано із Ленінського районного суду м. Кіровограда цивільну справу № 405/2744/17.

У січні 2019 року справа надійшла до Верховного Суду.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу.

У січні 2019 рок до Верховного Суду надійшов відзив на касаційну скаргу від управління Держпраці у Кіровоградській області, у якому заявник посилається на те, що оскаржувані судові рішення є законними та обґрунтованими, а доводи касаційної скарги управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області висновків судів першої та апеляційної інстанцій не спростовують. Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області не наводить обґрунтованих підстав невідповідності оскаржуваного акта та не надає належних та допустимих доказів, що порушено порядок встановлення зв`язку захворювання ОСОБА_1 з умовами праці, розслідування причин та облік випадків хронічних професійних захворювань, встановлених Порядком № 1232.

У квітні 2019 року до Верховного Суду надійшов відзив на касаційну скаргу від державної установи «Український НДІ промислової медицини», у якому заявник посилалась на те, що рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 24 квітня 2018 року та постанова Кропивницького апеляційного суду від 31 жовтня 2018 року ухвалені з додержанням вимог чинного законодавства України, досліджено належні та допустимі докази, належним чином з`ясовані всі обставини справи, вірно застосовані норми як матеріального, так і процесуального права, тому касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Судами встановлено, що за даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 04 травня 2017 року за № 1 01147 було внесено запис про державну реєстрацію юридичної особи - управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області ().

На запит про складання санітарно-гігієнічної характеристики умов праці працівника при підозрі у нього професійного захворювання (отруєння) Кіровоградської обласної лікарні від 16 червня 2016 року № 2771/11 щодо працівника ОСОБА_1 , який працює в ДП «Східний ГЗК» шахта «Смолінська та Новокостянтинівська» лікарем з гігієни праці ОСОБА_5 було складено інформаційну довідку від 15 лютого 2017 року № 01-22-03/593 про умови праці підземного прохідника Новокостянтинівської шахти ДП «СхідГЗК» дільниця № 16 (гірничо-капітальних робіт) ОСОБА_1 , загальний трудовий стаж (станом на 06 липня 2016 року) - 24 роки 07 місяців 23 дні; загальний стаж роботи на ДП «СхідГЗК» (станом на 06 липня 2016 року) - 20 років 05 місяців 14 днів; загальний стаж на Новокостянтинівській шахті ДП «СхідГЗК» (станом на 06 липня 2016 року) - 07 років 10 місяців 23 дні; загальний стаж на Смолінській шахті ДП «СхідГЗК» - 12 років 06 місяців 21 день та відповідно до Гігієнічної класифікації праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, затвердженої наказом МОЗ України від 08 квітня 2014 року № 248, умови праці працівника ОСОБА_1 відносяться до ІІІ класу 3 ступеня шкідливості та небезпечності.

На запит державної установи «Український НДІ промислової медицини» від 03 березня 2017 року № 08/21-0418 у порядку пункту 1.8 Порядку № 614 на складання доповнення до інформаційної довідки умов праці на ОСОБА_1 , виданої управлінням Держпраці в Кіровоградській області ОСОБА_1 , 1976 року народження, так як в наявній інформаційній довідці про умови праці, виданої управлінням Держпраці в Кіровоградській області від 15 лютого 2017 року № 01-22/03-593 відсутні дані: про умови праці хворого (рівні загальної та локальної вібрації) за період роботи машиністом бульдозера, учнем прохідника ш. Смолінська ДП «СхідГЗК» з 12 лютого 1997 року по 11 травня 1999 року, крім того, про рівні загальної вібрації на робочому місці прохідника ш. Новокостянтинівська ДП «СхідГЗК» з 26 жовтня 2009 року по 26 липня 2016 року; про умови праці хворого (концентрація пилу) за період роботи машиністом бульдозера з 12 лютого 1997 року по 11 травня 2009 року, учнем прохідника з лютого 1999 року по травень 1999 року, гірничим майстром з червня 2007 року по серпень 2008 року, стажером-респираторником, респираторником окремого воєнізованого гірничорятувального взводу № 2 з серпня 2000 року по червень 2007 року, заступником начальника дільниці ш. Новокостянтинівська з серпня 2008 року по січень 2009 року, травня 2009 року по липень 2009 року, гірничим майстром з січня 2009 року по травень 2009 року, липня 2009 року по жовтень 2009 року; про умови праці хворого (рівні шуму) за період роботи машиністом бульдозера, учнем прохідника, гірничим майстром ш. Смолінська ДП «СхідГЗК», стажером-респираторником, респираторником окремого воєнізованого гірничорятувального взводу № 2 ш. Смолінська ДП «СхідГЗК» з 12 лютого 1997 року по 11 травня 1999 року, з 09 серпня 2000 року по 08 серпня 2008 року, управління Держпраці у Кіровоградській області надано доповнення (уточнення) від 20 березня 2017 року за № 01-22-03/1138 до інформаційної довідки від 15 лютого 2017 року № 01-22-03/593, складене з використанням даних санітарно-гігієнічної характеристики умов праці працівника Смолінської шахти ДП «СхідГЗК» ОСОБА_3 , 1961 року народження від 14 березня 2012 року № 17, який працював на тій же дільниці № 3 Смолінської шахти, що і ОСОБА_1 майстром гірничим з 25 червня 2004 року по 08 серпня 2008 року, при цьому, за даними СГХ ОСОБА_3 концентрація пилу становить 7,8 мг/м3, при ГДК 2,0 мг/м3, еквівалентний рівень шуму становить 128 дБА при ГДР 80 дБА.

Медичним висновком лікарсько-експертної комісії ДУ «Український НДІ промислової медицини» від 28 березня 2017 року ОСОБА_1 встановлено діагноз професійне захворювання (а.с. 17-19).

Згідно інформації директора шахт Смолінської та Новокостянтинівської від 27 грудня 2017 року № 06-06/67-36 на запит управління Держпраці у Кіровоградській області від 26 грудня 2017 року за вих. № 01-02-03/5191-11 повідомлено, що основні завдання, які виконуються за професіями робочих місць апаратника очистки шахтних вод, майстра гірничого підземного, електрослюсаря (слюсаря) чергового та з ремонту устаткування з правом ведення електрогазозварювальних робіт, електрогазозварника дільниці № 21, кріпильника підземного та технологічний процес на шахті з моменту її відкриття не змінювались.

При складанні уточнення від 20 березня 2017 року № 01-22-03/1138 до інформаційної довідки від 15 лютого 2017 року № 01-22-03/593 при визначенні умов праціОСОБА_1 управління Держпраці в Кіровоградській області була використана санітарно-гігієнічна характеристика умов праці ОСОБА_3 від 14 березня 2012 року № 17, який працював на тій же дільниці № 3 Смолінської шахти, що і ОСОБА_1 майстром гірничим в період з 25 червня 2004 року по 08 серпня 2008 року, в тих же підземних умовах, виконував ті ж самі функціональні обов`язки та працював та такому ж обладнанні, при цьому, з зазначеної характеристики було використано показник аерозолю фіброгенної дії з підпунктом 12.5 вказаної характеристики, відповідно до пункту 12 якої, указаний показник відноситься до факторів виробничого середовища та трудового процесу «ИТР подземный» (концентрація пилу на робочому місці становила 7,8 мг/м3, при ГДК 2,0 мг/м3), та використано пункт 12.7 вказаної характеристики, відповідно до якого еквівалентний рівень шуму в дБА за видом трудової діяльності, робоче місце прохідник, ІТР, становить 128 дБА при нормативному значенні 80 дБА, що не суперечать положенням пункту 1.12 Порядку № 614.

Акт про розслідування причин виникнення у ОСОБА_1 хронічного професійного захворювання за формою П-4 складено уповноваженою на це комісією 20 квітня 2017 року та 21 квітня 2017 року затверджено начальником управління Держпраці в Кіровоградській області Подорожним С . М. Професійне захворювання виникло за роботи в особливо важких та особливо шкідливих умовах праці на Смолінській та Новокостянтинівській шахтах ДП «СхідГЗК», обумовлених технологічним процесом, причина професійного захворювання: вібрація: загальна - 110дБ, локальна - 117 дБ, пил: макс. - 7,8 мг/м3, сер. 2,4 мг/м3, шум - 128 дБА (а.с. 20-22).

Відповідно до абз. 2 пункту 87 Порядку № 1232 у разі незгоди члена комісії з розслідування із змістом акта за формою П-4 він його підписує, письмово викладає свою окрему думку, яка додається до акта і є його невід`ємною частиною, про що робиться відмітка у зазначеному акті. Таке право й було використане представником відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Маловисківському районі Кіровоградської області ОСОБА_7 та представником роботодавця - заступником начальника служби юридичної ДП «СхідГЗК» ОСОБА_8 шляхом викладення окремої думки до оскаржуваного позивачем акта за формою П-4, які є невід`ємною частиною зазначеного акту, та враховуються при подальших діях щодо встановлення наявності професійного захворювання (а.с. 23-27).

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Касаційна скарга управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Встановлено й це вбачається із матеріалів справи, що оскаржувані судові рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами першою та третьою статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.

Правові, фінансові та організаційні засади загальнообов`язкового державного соціального страхування, гарантії працюючих громадян щодо їх соціального захисту у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, вагітністю та пологами, від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, охорони життя та здоров`я визначаються Законом України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» відповідно до основ законодавства України про загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» Фонд соціального страхування України є органом, який здійснює керівництво та управління загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням від нещасного випадку, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та медичним страхуванням, провадить акумуляцію страхових внесків, контроль за використанням коштів, забезпечує фінансування виплат за цими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування та здійснює інші функції згідно із затвердженим статутом.

Підстави, процедура складання та вимоги щодо форми інформаційної довідки про умови праці (санітарно-гігієнічна характеристика умов праці), регламентовані Порядком № 614.

Відповідно до пункту 1.3 Порядку № 614 санітарно-гігієнічна характеристика умов праці складається в разі підозри у працівника професійного захворювання (отруєння) (далі - санітарно-гігієнічна характеристика) та є лише одним з документів, з урахуванням якого в кожному конкретному випадку вирішується питання про зв`язок хронічного захворювання (отруєння) з впливом виробничих факторів і трудового процесу (далі - виробничі фактори) з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння).

Згідно з пунктом 1.9 Порядку № 614 на непрацюючих пенсіонерів або осіб, що не працюють, складається Інформаційна довідка про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння) (далі - інформаційна довідка), яка наведена в додатку 2, на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях, при збереженні останніх на підприємстві, де вони раніше працювали, отриманих на підставі даних закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах. Обстеження підприємства для складання інформаційної довідки, у разі необхідності, проводиться за участю представника робочих органів виконавчої дирекції Фонду.

Відповідно до пункту 1.8 Порядку № 614 лікувально-профілактичні заклади, яким надано право встановлювати остаточний діагноз щодо професійних захворювань, можуть надсилати запит в заклади державної санітарно-епідеміологічної служби з обґрунтуванням необхідності доповнень до санітарно-гігієнічної характеристики.

Згідно з пунктом 1.26 Порядку № 614 у разі незгоди з санітарно-гігієнічною характеристикою саме заявник має право оскаржити її у вищому закладі державної санітарно-епідеміологічної служби або в судовому порядку.

Висновок про наявність хронічного професійного захворювання встановлює лікувально-профілактичний заклад.

Захист прав, свобод та інтересів працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, здійснюється у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до частини шостої статті 13 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

За змістом статті 22 Закону України «Про охорону праці», пунктів 10, 13, 38 та 58 Порядку роботодавець повинен організувати розслідування нещасного випадку, для чого зобов`язаний своїм наказом утворити комісію з розслідування нещасного випадку.

Зазначена комісія зобов`язана з`ясувати обставини та причини нещасного випадку за відповідною формою.

Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах визначається Порядком № 1232.

За змістом пунктів 67,68 Порядку № 1232 спеціалізовані профпатологічні лікувально-профілактичні заклади проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз професійного захворювання. Діагноз професійного захворювання може бути змінений або відмінений спеціалізованим профпатологічним лікувально-профілактичним закладом, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень та повторної експертизи. Відповідальність за встановлення або відміну діагнозу професійного захворювання покладається на керівників таких закладів та голів лікарсько-експертних комісій. Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу професійного захворювання оформляється висновком лікарсько-експертної комісії. У спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу професійного захворювання приймається центральною лікарсько-експертною комісією державної установи «Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України», у роботі якої мають право брати участь фахівці відповідного закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, лікувально-профілактичного закладу, спеціалізованого лікувально-профілактичного закладу, робочого органу виконавчої дирекції Фонду, спеціалісти (представники) підприємства, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), представники вищого органу профспілки.

Оскарження рішення зазначеної комісії у разі незгоди хворого або роботодавця здійснюється у судовому порядку. Висновок медичного закладу про встановлення діагнозу професійного захворювання у ОСОБА_1 ні він, ні роботодавець не оскаржили.

Відповідно до пункту 1.12 Порядку № 614 при виникненні підозри на профзахворювання (профотруєння) після припинення контакту працівника з шкідливими виробничими факторами (пізній силікоз, деякі захворювання на пухлини тощо), а також у разі неможливості отримання даних про його умови праці (ліквідація підприємства, цеху, дільниці, робочого місця або в разі тривалої зупинки виробничого процесу, відсутності даних в архівах підприємства та закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, робота за кордоном тощо) інформаційна довідка складається на підставі даних трудової книжки, санітарно-гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях, за результатами наукових досліджень за аналогічними професіями.

Згідно з положеннями пункту 1.23 Порядку № 614 санітарно-гігієнічна характеристика може бути використана протягом п`яти років, якщо умови праці працівника за цей час не змінились, що підтверджується довідкою роботодавця (особи) відповідного закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, тобто, зазначений випадок використання санітарно-гігієнічної характеристики умов праці протягом п`яти років стосується випадку, якщо працівник в цей термін є працюючий і умови праці працівника за цей час не змінились.

Разом з тим, відповідно до положень пункту 1.22 Порядку № 614 термін зберігання санітарно-гігієнічної характеристики у відповідних закладах і підприємствах становить 45 років, таким чином, 45-річний термін зберігання санітарно-гігієнічної характеристики дозволяє використовувати дані про умови праці із санітарно-гігієнічної характеристики умов праці при складанні Інформаційної довідки, доповнень (уточнень) для працівників, які у відповідний період працювали на відповідному підприємстві, у відповідному цеху та дільниці, за відповідними професіями та виконували ті ж самі функціональні обов`язки, а на теперішній час відсутня можливість отримання даних про їх умови праці, тобто, при складанні Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння), а також доповнень (уточнень) до неї, на непрацюючих пенсіонерів або осіб, що не працюють, у разі неможливості отримання даних про його умови праці (ліквідація підприємства, цеху, дільниці, робочого місця або в разі тривалої зупинки виробничого процесу, відсутності даних в архівах підприємства та закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, робота за кордоном тощо) інформаційна довідка про умови праці, доповнення (уточнення) до неї складається на підставі даних трудової книжки, за результатами наукових досліджень за аналогічними професіями, санітарно-гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях, термін зберігання якої не перевищує 45 років.

Згідно з пунктом 82 Порядку № 1232 комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, результатів обстежень і досліджень, проведених відповідними закладами державної санітарно-епідеміологічної служби або санітарними лабораторіями, атестованими МОЗ в установленому порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб робочих органів виконавчої дирекції Фонду і представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази та розпорядження адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці джерелами радіаційного випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних з розслідуванням причин виникнення професійного захворювання, а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію щодо хворого.

Відповідно до пункту 86 Порядку № 1232 за результатами розслідування комісія складає акт проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4 згідно з додатком 17.

Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини і причини виникнення професійного захворювання, заходи щодо запобігання розвитку професійного захворювання та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства про охорону праці і про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відмовляючи у задоволенні позову управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області, суди на підставі належним чином оцінених доказів, поданих сторонами, виходили з того, що при проведенні процедури розслідування професійних захворювань, використання відповідачем при складанні уточнення від 20 березня 2017 року № 01-22-03/1138 до інформаційної довідки від 15 лютого 2017 року № 01-22-03/593 при визначенні умов праці ОСОБА_1 санітарно-гігієнічної характеристики умов праці ОСОБА_3 від 14 березня 2012 року № 17, який працював на тій же дільниці № 3 Смолінської шахти, що і ОСОБА_1 майстром гірничим в період з 25 червня 2004 року по 08 серпня 2008 року, в тих же підземних умовах, виконував ті ж самі функціональні обов`язки та працював та такому ж обладнанні, п`ятирічний строк дії якої минув, але в межах 45 років її зберігання є цілком обґрунтованим з урахуванням ненадання роботодавцем інших похідних даних та враховуючи ненадання позивачем доказів, які б підтверджували наявність інших даних про умови праці ОСОБА_1 , відмінних від використаних відповідачем. Таким чином, дії відповідача по використанню зазначеної санітарно-гігієнічної характеристики умов праці від 14 березня 2012 року № 17 при визначенні умов праці ОСОБА_1 є обґрунтованими та не суперечать положенням пункту 1.12 Порядку № 614.

При цьому суди правильно виходили із того, що причини виникнення професійного захворювання встановлюються шляхом проведення розслідування відповідною комісією, яка приймає певне рішення за результатами такого розслідування виходячи з оцінки умов праці працівника, яка здійснюється на підставі документів, наведених у пункті 82 Порядку № 1232, серед яких, матеріали раніше проведеної атестації робочих місць, результати обстежень і досліджень, проведених відповідними закладами державної санітарно-епідеміологічної служби або санітарними лабораторіями, атестованими МОЗ в установленому порядку, заключних актів періодичних медичних оглядів тощо.

Таким чином, враховуючи, що комісією при розслідуванні професійних захворювань береться до уваги вся сукупність отриманих нею даних в межах конкретно визначених умов праці відповідного працівника з перелічених у пункті 82 Порядку № 1232 документів та матеріалів для визначення основних умов, обставин і причин виникнення професійного захворювання, судом відзначається, що оскаржуване позивачем уточнення до інформаційної довідки від 20 березня 2017 року № 01-22-03/1138 відповідно до положень пункту 1.3, Порядку № 614 є лише частиною з переліку документів, з урахуванням яких в кожному конкретному випадку вирішується питання про зв`язок хронічного захворювання з впливом виробничих факторів і трудового процесу з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання.

Надаючи оцінку обґрунтованості доводів позивача у частині позовних вимог щодо визнання недійсним та скасування акта розслідування хронічного професійного захворювання хворого ОСОБА_1 за формою П-4, затвердженого 21 квітня 2017 року начальником управління Держпраці у Кіровоградській області, з тих підстав, що зазначений акт було складено з урахуванням оскаржуваного позивачем уточнення від 20 березня 2017 року № 01-22-03/1138 до інформаційної довідки від 15 лютого 2017 року № 01-22-03/593 судами враховано, що за наведених вище обставин та досліджених доказів на їх обґрунтування, враховуючи не наведення позивачем інших підстав невідповідності оскаржуваного акта вимогам Порядку № 1232, суди дійшли правильного висновку про необґрунтованість позовних вимог.

Доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують, на законність судових рішень не впливають, а направлені на переоцінку доказів, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції.

При вирішенні справи суди правильно визначили характер правовідносин між сторонами, правильно застосували закон, що їх регулює, повно і всебічно дослідили матеріали справи та надали належну правову оцінку доводам сторін і зібраним у справі доказам.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області залишити без задоволення.

Рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 24 квітня 2018 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 31 жовтня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ф. Хопта

Є. В. Синельников

В. В. Шипович