Справа №:755/3474/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" червня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

Головуючого судді Астахової О.О.,

при секретарі Якименко Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про виправлення помилки в ухвалі Дніпровського районного суду м. Києва від 03 травня 2019 року та витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про встановлення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою, в якій просить витребувати витяг з Реєстру територіальної громади Дніпровського району м. Києва про осіб, зареєстрованих в квартирі АДРЕСА_1 . А також виправити помилку в ухвалі Дніпровського районного суду м. Києва від 03 травня 2019 року та замість: «де зареєстрована малолітня дитина ОСОБА_3 , 2015 року народження», рахувати правильним: «де зареєстрована малолітня дитина ОСОБА_3 , 2015 року народження та малолітня дитина ОСОБА_4 , 2016 року народження».

Мотивуючи тим, що у вказаній ухвалі Дніпровського районного суду м. Києва помилково зазначено, що у спірній квартирі АДРЕСА_1 зареєстрована лише одна малолітня дитина - ОСОБА_3 , 2015 року народження, тоді як згідно з витягом з Реєстру територіальної громади м. Києва в даній квартирі зареєстрована також малолітня ОСОБА_4 , 2016 року народження.

Згідно з ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

А тому розгляд заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Дослідивши зміст заяви, матеріали цивільної справи № 755/3474/19, суд приходить до висновку, що в задоволенні заяви слід відмовити з огляду на наступне.

Судом встановлено, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 29 травня 2019 року у цивільній справі № 755/3474/19, розгляд якої проводився в порядку спрощеного провадження без повідомленн6я сторін, у позові ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про встановлення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків відмовлено. (а.с. 105-108).

Під час судового розгляду справи № 755/3474/19, судом було постановлено ухвалу від 03 травня 2019 року, якою залучено у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Службу у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації. (а.с.83-84). Постановляючи дану ухвалу, суд виходив з того, що предметом спору є двокімнатна квартира АДРЕСА_1 , де зареєстрована малолітня дитина ОСОБА_3 , 2015 року народження. Про що зазначив в мотивувальній частині ухвали суду від 03.05.2019 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Оскільки, вказана ОСОБА_1 описка, а саме: не зазначення в ухвалі суду всіх зареєстрованих у спірній квартирі малолітніх осіб, не являється помилкою, зумовленою неправильним написанням слів, цифр тощо, фактично змінює судове рішення, у формі ухвали, яке було постановлено під час судового розгляду справи, то заява ОСОБА_1 про виправлення помилки задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

За ч.ч. 2,3 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

ОСОБА_1 звертається до суду із клопотанням про витребування витягу з Реєстру територіальної громади Дніпровського району м. Києва про осіб, зареєстрованих в квартирі АДРЕСА_1 у цивільній справі №755/3474/19, розгляд якої закінчено ухваленням рішення суду по суті заявленого позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про встановлення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків.

А відтак, відсутні правові підстави для витребування доказів в межах розгляду цивільної справи, розгляд якої закінчено ухваленням рішення суду, яке набрало законної сили.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 83,84, 258-261, 269, 353-354, 432 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення помилки в ухвалі Дніпровського районного суду м. Києва від 03 травня 2019 року та витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації про встановлення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Астахова