Справа № 646/2938/19
№ провадження 2/646/1381/2019
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.07.19 року м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Шелест І.М., за участю секретаря Волошко К.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за правилами загального провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що вона уклала шлюб з відповідачем зареєстрований 16 серпня 2017 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного у м. Києві Головного територіального управління юстиції у м. Києві зроблено відповідний актовий запис № 836 та видано свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 . Від цього шлюбу народилося двоє неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Протягом останніх років сімейне життя подружжям погіршилося, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. З жовтня 2018 року позивач мешкає з чоловіком в окремих кімнатах однієї квартири. Відповідач здійснює пошук іншого місця проживання, спільне господарство не ведеться. Позивач зазначає, що це другий шлюб, перший раз шлюб було укладено у липні 2006 року та припинено у вересні 2012 року. Шлюб було розірвано з тих самих розбіжностей, що є і на сьогодні. Кожен зі сторін має діаметрально протилежні погляди на шлюб, сім`ю. Крім того, відповідач має залежність від ігрових автоматів та неодноразово програвав сімейні кошти на них. Основна причина розпаду сім`ї це різниця характерів та ігрова залежність відповідача. Примирення позивач вважає неможливим, тому звернулася з даним позовом до суду.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, надала суду заяву з проханням розглядати справу у її відсутності, позовну заяву підтримала та просила задовольнити. Проти заочного порядку розгляду справи не заперечувала.

Відповідач ОСОБА_2 не з`явився до суду, з невідомих суду причин про день та час розгляду справи повідомлявся, шляхом направлення судової повістки за місцем реєстрації.

Враховуючи вищенаведене та зі згоди позивача, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів відповідно до положень ч.2 ст. 280 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_3 , № НОМЕР_2 , сторони одружилися 16.08.2017 року (а.с.5).

Від шлюбу народилися двоє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвами про народження серії НОМЕР_4 та свідоцтво про народження серії НОМЕР_5 .

Причиною припинення шлюбно-сімейних відносин являється те, що між сторонами втрачено почуття любові одне до одного. Сім`я розпалася та існує формально. Оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб підлягає розірванню.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Суд вважає, що причини, що спонукають її наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивач при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право залишити його після розірвання шлюбу.

Після розірвання шлюбу слід залишити позивачу прізвище « ОСОБА_1 », оскільки вона не заявляла вимогу щодо його зміни.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 88, 263-265, 280, 282, 354 ЦПК України, ст. ст. 75, 104, 110-112, 161 СК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідн. НОМЕР_6 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідн. НОМЕР_7 зареєстрований зареєстрований 16 серпня 2017 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного у м. Києві Головного територіального управління юстиції у м. Києві зроблено відповідний актовий запис № 836.

Після розірвання шлюбу залишити позивачу прізвище « ОСОБА_1 ».

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до апеляційного суду Харківської області.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України( в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Червонозаводський районний суд м. Харкова, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 12.07.2019.

Суддя: І.М. Шелест