КИЇСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ справи: 758/3342/19
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/9844/2019
Головуючий у суді першої інстанції: Захарчук С.С.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 серпня 2019 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Немировської О.В.

суддів - Ящук Т.І., Чобіток А.О.

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Центр надання адміністративних послуг Подільської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 24 травня 2019 року,

встановив:

у березні 2019 року позивач звернулась до суду з позовом, у якому просила суд визнати відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а також зобов`язати ЦНАП Подільської РДА в м.Києві зняти відповідача з реєстрації.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 24 травня 2019 року позовну заяву було повернуто.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, представник позивача подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм процесуального права.

Частиною 2 ст. 367 ЦПК України визначено, що апеляційна скарга на ухвалу суду про повернення позовної заяви позивачеві розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши доповідь судді Немировської О.В., дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Подільського районного суду м.Києва від 21 березня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху, оскільки позивачем, на думку суду, не були викладені обставини на обґрунтування позовних вимог до третьої особи.

У квітні 2019 року позивачем було подано позовну заяву у новій редакції, а ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 24 травня 2019 року позовну заяву було повернуто.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що її недоліки у встановлений ухвалою суду строк позивачем усунуті не були.

Однак, з таким висновком суду колегія суддів погодитись не може з таких підстав.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 175 ЦПК України. У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Зокрема, позовна заява повинна містити найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування сторін та інших учасників справи. Позовна заява має містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, а якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що позовні вимоги нею були заявлені як до ОСОБА_4 , так і до ЦНАП Подільської РДА в м.Києві, тоді як відповідачем вказано лише ОСОБА_4 , а ЦНАП Подільської РДА в м.Києві - третьою особою, що не заявляє самостійних вимог.

Також з тексту позовної заяви вбачається, що позивачем на власний розсуд у відповідності до положень ч. 3 ст. 13 ЦПК України було обґрунтовано заявлені вимоги до ЦНАП Подільської РДА в м.Києві, хоча і не вказано його відповідачем. На вказані обставини суд першої інстанції уваги не звернув.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 189 ЦПК України визначено, що завданням підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Неналежне, на переконання суду, викладення позовних вимог позивачем у позовній заяві не може бути підставою для залишення такої позовної заяви без руху та її повернення. Повертаючи заяву, суд першої інстанції позбавив позивача процесуального права на остаточне визначення складу учасників процесу у підготовчому судовому засіданні та не врахував, що питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, суд вирішує під час ухвалення рішення у відповідності до положень ст. 264 ЦПК України, а не на стадії відкриття провадження у справі.

Статтею 379 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали

В даному випадку оскаржувана ухвала суду була постановлена з порушенням норм процесуального права, а тому апеляційну скаргу позивача слід задовольнити та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 379, 382 ЦПК України, суд

постановив:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 задовольнити.

Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 24 травня 2019 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді