Провадження №2/756/257/19
У Х В А Л А

31 жовтня 2019 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.,

при секретарі - Гордієнко А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкоди у спілкуванні з дітьми та визнання порядку участі у вихованні дітей.

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває справа за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкоди у спілкуванні з дітьми та визнання порядку участі у вихованні дітей.

25.10.2019 року через канцелярію суду від позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 надійшла заява про залишення його зустрічної позовної заяви без розгляду.

31.10.2019 року у судовому засіданні позивач за первісним позовом ОСОБА_1 подала заяву про залишення її позовної заяви без розгляду.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

З матеріалів справи вбачається, що позовна заява та зустрічна позовна заява прийняті в провадження суду до вступу в законну силу нового Цивільно-процесуального кодексу України, тобто до 15.12.2017 року.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України (в редакції чинній на час подачі первісної та зустрічної позовної заяви) передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

Положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. При цьому, п. 3 цієї ж статті передбачає, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право також мають особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 ЦПК України, передбачено, що закон який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

З огляду на зазначені положення цивільного процесуального законодавства, вбачається, що нові положення ЦПК України від 15.12.2017 року, фактично обмежують право позивачів на подачу заяви про залишення позову без розгляду після початку розгляду справи по суті, а тому, суд з огляду на положення ст. 3 ЦПК України, вважає можливим залишити позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав, та зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкоди у спілкуванні з дітьми та визнання порядку участі у вихованні дітей, без розгляду.

Керуючись ч. 2 ст. 3, ст. 13, п. 5 ч.1 ст.207 ЦПК України суд,-

у х в а л и в:

Позовну заяву за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, про позбавлення батьківських прав, та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 третя особа: Служба у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкоди у спілкуванні з дітьми та визнання порядку участі у вихованні дітей - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя А.В. Шевчук