КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
Справа №754/2943/18 Головуючий у І інстанції Таран Н.Г.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2019 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

розглянувши у в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 15 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення майнової та моральної шкоди,

ВСТАНОВИЛА:

У березні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до ФОП ОСОБА_2 , про стягнення майнової та моральної шкоди, посилаючись на те, що 11 листопада 2017 року позивач звернувся до приймального пункту хімчистки «UNMOMENTO», що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Здолбунівська, 7-Г, з метою отримання послуг хімічної чистки та здав жіночу куртку сірого кольору, про що оформлено квитанцією №204974.

Внаслідок неякісного надання послуг хімчисткою «UNMOMENTO», зимовий жіночий пуховик фірми «Conso» вартістю 4999,00 грн. був повністю зіпсований. На думку позивача зазначене сталося через недотримання вимог щодо технології хімчистки. У зв`язку з вищевикладеним позивач був змушений звернутись до керівництва хімчистки «UNMOMENTO» із скаргою на некваліфіковані дії персоналу, що призвели до зіпсування нового пуховика фірми «Conso» вартістю 4999,00 грн. Керівництво хімчистки «UNMOMENTO» у свою чергу надало відповідь про те, що наявні пошкодження та дефекти пуховика відповідно до квитанції №204974, не відповідали дійсності та були своєрідною страховкою у випадку притягнення їх до відповідальності.

На підставі викладеного позивач просив суд першої інстанції стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі повної вартості жіночого зимового пуховика фірми «Conso» в розмірі 4999 грн., моральну шкоду в розмірі 1000 грн. та судовий збір.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 15 серпня 2019 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

В доводах апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції було безпідставно прийнято відзив на позовну заяву, який було подано з пропуском строку на подання відзиву, що був визначений ухвалою суду першої інстанції від 27 квітня 2018 року. В матеріалах справи відсутня ухвала суду про поновлення відповідачу строку на подання відзиву, що призвело до грубого порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Також в доводах апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції не виконував вимоги ЦПК України щодо повідомлення його, як учасника справи про дату, час та місце судового розгляду, про дату судового засідання, яке було призначене на 15 серпня 2019 року позивач дізнався із сайту Судової влади лише 14 серпня 2019 року.

Щодо ігнорування судом першої інстанції клопотання про призначення у справі судової експертизи, то позивачем 14 серпня 2019 року на електронну адресу суду було відправлено від скановану копію такого клопотання, натомість у судовому рішення відсутня будь-яка згадка про його наявність.

Також в апеляційній скарзі звертає увагу суду на те, що клопотання про призначення експертизи було подане зі спливом значного часу після звернення до суду з позовом у зв`язку з тим, що відповідачем протягом 10 місяців не було подано відзиву на позовну заяву, що дало підстави вважати визнання відповідачем позовних вимог.

Окрім того, судом першої інстанції не було встановлено причинно-наслідкового зв`язку між проведенням хімічної чистки та виникненням ушкоджень на куртці, а також в матеріалах справи відсутні будь-які посилання, що судом досліджувався пуховик.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В порядку визначеному ст. 360 ЦПК України, відзив на апеляційну скаргу у письмовій формі на адресу суду апеляційної інстанції не надходив. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Згідно зі ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09 грудня 2019 року було відмовлено в задоволенні клопотання про призначення експертизи та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін у справі.

Вивчивши матеріали справи, доводи викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів доходить висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задовлення, з урахуванням наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 17 листопада 2017 року позивач уклав з відповідачем ФОП ОСОБА_2 договір на послуги хімічної чистки, що підтверджується квитанцією-договором № 204974.

Предметом вказаного договору була чистка виробу - куртка пухова, на утеплювачі, лижна, бренд КОНСО, розміри виробу 82*49*51, колір - сірий, забруднення - середнє, знос в % - 50, маркування присутнє.

Перед здаванням пуховика у хімчистку у договорі описані встановлені дефекти на виробі, а саме: наявність плям: плями змішані, плями застарілі, пляма, що в`їлася, скриті дефекти: неповне видалення сильних плям, усадка, прояв білястого в місцях сильних забруднень, тьмяність, пожовтіння, незмінна гарнітура, розводи, на спині по низу подряпини і деформація тканини. Попередження: можливо неповне видалення плям, можливо прояв скритих дефектів.

Оціночна вартість зі слів клієнта (без підтвердження) 4000,00 грн.

Відповідно до заяви позивача від 18 грудня 2017 року, останній отримав куртку зі слідами механічних пошкоджень тканини на комірі у вигляді мілких подряпин.

Згідно з п. 18 Правил побутового обслуговування населення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів від 16.05.1994 року №313 та п. 2.4 Інструкції «Щодо надання послуг з хімічного чищення та фарбування (перефарбування) виробів», затвердженої наказом Українського союзу об`єднань підприємств, організацій побутового обслуговування населення 27.08.2000 року № 20, вартість прийнятих виробів установлюється за погодженням із замовником або на підставі підтвердних документів і зазначається разом із відсотком зносу в договорі (квитанції).

При оформленні замовлення замовник своїм підписом підтверджує згоду щодо вартості виробу, відсотку зносу, виду обробки, наявних дефектів, а також ознайомлення його про можливість проявлення прихованих дефектів та усадки виробу після обробки.

Пунктом 2.5 Інструкції передбачено чотири ступеню зносу для хімічного чищення (10, 30, 50 та 75 %). Знос 50 відсотків - вироби ношені, прані, чищені, перефарбовані, вигорілі; із збитим ворсом, потерті, із спущеними петлями; з невеликими поривами та штопанням; із значним

забрудненням і заплямуванням, які мають зачіпки, незначні припали; відрізи тканин із забрудненням, заплямуванням або незначними пошкодженнями всередині відрізу; вироби з тканин, дубльованих пінополіуретаном, що мають заломи на ліктьових згинах; килимові вироби, що мають місця з пошкодженням забарвлення, обтріпані краї; гардинно - тюлеві вироби, які мають незначне пошкодження волокон.

Виходячи з описової частини квитанції №204974 від 17 листопада 2017 року і вказаних в ній товарних характеристик куртки, відсоток зносу виробу при прийманні в чищення визначений вірно. Виріб мав ознаки експлуатаційного зносу, які були позначені у вищевказаній квитанції.

Тобто, керуючись товарними характеристика виробу на момент приймання, виріб мав плями: плями змішані, плями застарілі, пляму, що в`їлася, скриті дефекти: неповне видалення сильних плям, усадка, прояв білястого в місцях сильних забруднень, тьмяність, пожовтіння, незмінна гарнітура, розводи, на спині по низу подряпини і деформація тканини, які після проведення чищення, найімовірніше, могли змінити структуру волокна та первинний товарний вигляд.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не надав суду жодних доказів того, що куртка, яку позивач здав у хімчистку зазнала явних видозмін в процесі хімічної чистки, які б унеможливлювали подальше її використання, матеріали справи не містять та позивачем в процесі розгляду справи не надано. Причини зміни первісного товарного вигляду куртки у якості перекосів, усадки, не видалених плям, виходячи з описової частини квитанції на момент її прийняття у хімчистку не виявлено в межах компетенції суду. Висновок про наявність порушень технологічного процесу хімічної чистки зроблений позивачем є припущенням.

Повно та всебічно дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з такого.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 7 ст. 1 Закон України «Про захист прав споживачів» договір - усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном або іншими документами.

Згідно роз`яснень пункту 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 12.04.1996 року «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів» виходячи з правил ст. ст. 153, 154 ЦК України, видача й одержання квитанції (квитанції-замовлення, квитанції-зобов`язання) іншого документа на підтвердження укладення договору про побутове обслуговування свідчить про згоду сторін з усіма його умовами. Отже, ці умови є обов`язковими для сторін і суд повинен виходити з них при вирішенні спору, коли не буде встановлено, що вони не відповідають фактичним даним або суперечать чинному законодавству.

Порядок визначення вартості та розміру ступеню зносу виробів, що приймаються до хімічного чищення, обумовлений Інструкцією «Щодо надання послуг з хімічного чищення та фарбування (перефарбування) виробів», затвердженої наказом Українського союзу обєднань підприємств, організацій побутового обслуговування населення 27.08.2000 року № 20 (надалі по тексту Інструкція).

Згідно з п. 2.1. Інструкції щодо надання послуг з хімічної чистки та фарбування (перефарбування) виробів, затвердженої Наказом Українського союзу об`єднань, підприємств і організацій побутового обслуговування населення 27.08.2000 року № 20, замовлення щодо надання послуг з хімічної чистки виробів оформлюється договором (квитанцією).

Згідно з п.п. 2.3., 2.4. Інструкції під час приймання замовлення приймальник повинен: оглянути кожний виріб у присутності замовника з метою визначення можливості його обробки в умовах підприємства, встановлення ступеня зносу, виявлення дефектів (плям), які неможливо усунути тощо, попередити замовника про можливу усадку виробу і проявлення після обробки прихованих дефектів.

При оформленні замовлення замовник своїм підписом підтверджує згоду щодо вартості виробу, відсотку зносу, виду обробки, наявних дефектів, а також ознайомлення його про можливість проявлення прихованих дефектів та усадки виробу після обробки.

Відповідно до ст. 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до ст. 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Разом з тим, звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 не надав належних та допустимих доказів на підтвердження заявлених позовних вимог, та які б беззаперечно свідчили про завдану йому шкоди винними діями відповідача, а також не скористався правом на звернення до суду з клопотанням про призначення судової експертизи, з метою підтвердження заявлених позовних вимог.

Так, статтею 106 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

В доводах апеляційної скарги зазначає, що судом було проігноровано клопотання про призначення експертизи у справі від 14 серпня 2019 року, яке було надіслане на електронну адресу суду. Однак, з матеріалів справи та згідно з резолюцією, яка міститься на такому клопотанні, вбачається, що головуючому судді у справі таке клопотання про призначення експертизи було передано вже після розгляду справи, таким чином суд першої інстанції об`єктивно не міг надати належну правову оцінку заявленому клопотанню та розглянув спір на підставі наявних матеріалів справи.

Таким чином, ОСОБА_1 , який є позивачем у справі повинен бути зацікавлений у всебічному розгляді заявленого ним позову та сприяти його розгляду у визначені процесуальним законом строки, однак позивачем не було вжито відповідних заходів з метою доведення заявлених ним вимог та скористався процесуальними правами щодо особистої участі у справі та завчасного подання клопотання про призначення експертизи у відповідності до вимог цивільного процесуального законодавства.

Щодо доводів апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції було порушено вимоги процесуального законодавства про повідомлення позивача про дату, час та місце судового розгляду, то зазначені обставини також спростовуються матеріалами справи.

В матеріалах справи містяться докази відправлення судових повісток як позивачу, так і його представнику, разом з тим конверти поверталися до суду без вручення адресатам.

Окрім того, в матеріалам справи містяться заяви позивача про розгляд справи за його відсутності (т. 1 а.с. 34, 42, 59), в яких останній зазначав, що ні він, ні його представник не може бути присутнім у судових засіданнях, що призначалися судом першої інстанції на 11 вересня 2018 року, 16 січня 2019 року, 25 березня 2019 року.

Згідно зі ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для скасування рішення суду першої інстанції, яке ухвалено з дотриманням норм процесуального права, таким чином апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 369, 374, 375 України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 15 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення майнової та моральної шкоди залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків визначених ст. 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач

Судді: