ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/4820/2130/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2019 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Купельського А.В. (суддя-доповідач),

Янчук Т.О., Ярмолюка О.І.,

секретар судового засідання Шевчук Ю.Г.

за участю учасників справи: апелянта ОСОБА_1 , її представника адвоката Шкодяка І.А., представника Меджибізької селищної ради адвоката Рохова О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 жовтня 2019 року (суддя Карплюк О.І.) про залишення позовної заяви без розгляду у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до селищного голови Меджибізької селищної ради Летичівського району Демківа Михайла Анатолійовича, Меджибізької селищної ради Летичівського району про визнання незаконним та скасування розпорядження селищного голови, рішення сесії селищної ради та поновлення на роботі,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 жовтня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до селищного голови Меджибізької селищної ради Летичівського району Демківа М.А., Меджибізької селищної ради Летичівського району Хмельницької області про визнання незаконним та скасування розпорядження селищного голови, рішення сесії селищної ради та поновлення на роботі залишено без розгляду.

Скасовано заходи забезпечення позову у вигляді зупинення дії рішення шістдесят дев`ятої позачергової сесії сьомого скликання Меджибізької селищної ради Летичівського району Хмельницької області №1-69/2019 від 7 березня 2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 з посади директора Требуховецької ЗОШ І-ІІІ ступенів» до моменту набрання рішенням суду законної сили.

Не погоджуючись з цією ухвалою, ОСОБА_1 в апеляційній скарзі просить її скасувати, справу направити для подальшого розгляду до того ж суду.

Вважає, що суд порушив норми процесуального права та неправильно застосував норми матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Посилається на те, що суд невірно оцінив надані позивачем клопотання про перенесення розгляду справи. Так, позивач не прибула в судове засідання 17 вересня 2019 року з поважної причини, у зв`язку з хронічним захворюванням її чоловіка, про що суду вчасно направила клопотання.

У зв`язку з похоронами чоловіка, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивач також не могла прибути в судове засідання 18 жовтня 2019 року з поважної причини, про що направила суду відповідне клопотання. В оскаржуваній ухвалі суд підтвердив, що дійсно, перед судовими засіданнями 17 вересня та 18 жовтня 2019 року позивач подала клопотання про перенесення судових засідань на іншу дату.

Відзиву на апеляційну скаргу до Хмельницького апеляційного суду від учасників справи не надходило.

Заслухавши доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, ознайомившись з доводами апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити з наступних підстав.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд застосував положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, за якою суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Однак, з таким висновком Хмельницький апеляційний суд не погоджується.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена при повторній неявці сторін.

Відповідно до ч. ч. 1, 3, 5 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За цими нормами цивільного процесуального законодавства підставою залишення позовної заяви без розгляду є повторна неявка належним чином повідомленого позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції припустився надмірного формалізму та помилково дійшов висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 у зв`язку з її повторною не з`явився в судове засідання.

Залишення без розгляду позовної заяви із суто формальних підстав, які не перешкоджають її розгляду, є порушенням права на доступ до правосуддя, принцип якого проголошено ст. 55 Конституції України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протокол до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішенні питання щодо прийняття позовної заяви - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зокрема, у справі «Беллет проти Франції» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу до суду наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективний, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні від 13.01.2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та у рішенні від 28.10.1998 року у справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" Європейський суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.

Судом встановлено, і це підтверджується матеріалами справи, що у травні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до селищного голови Меджибізької селищної ради Летичівського району Демківа М.А., Меджибізької селищної ради Летичівського району про визнання незаконним та скасування розпорядження селищного голови, рішення сесії селищної ради та поновлення на роботі (а. с. 7-52).

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 22 травня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду і відкрито провадження у даній справі. Задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову (а. с. 62).

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 20 червня 2019 року призначено справу до судового розгляду по суті на 10 год. 00 хв. 11 липня 2019 року (а. с. 123).

19 червня 2019 року позивач звернулась до суду першої інстанції з клопотанням про перенесення судового засідання, призначеного на 20 червня 2019 року, на іншу дату, у зв`язку з тим, що її чоловік знаходиться на стаціонарному лікуванні в лікарні та потребує стороннього догляду (а. с. 125).

З довідки секретаря Хмельницького міськрайонного суду вбачається, що у зв`язку з перебуванням головуючого у відпустці справа, призначена на 10 год. 00 хв. 11 липня 2019 року, не слухалась (а. с. 128). Розгляд справи призначено на 9 год. 40 хв. 17 вересня 2019 року, про що повідомлено учасників справи та підтверджується розпискою про це, в тому числі повідомлена позивач ОСОБА_1 (а. с. 129).

16 вересня 2019 року Хмельницьким міськрайонним судом зареєстровано клопотання ОСОБА_1 про перенесення судового засідання на іншу дату у зв`язку з тим, що її чоловіку проведено оперативне втручання і він знаходиться в дуже важкому стані та потребує стороннього догляду. На підтвердження клопотання було надано фотокопію довідки Вінницької ЦРКЛ, з якої вбачається, що ОСОБА_2 16 вересня 2019 року було проведено оперативне втручання: ушивання шлункової нориці та хірургічна обробка дуоденальної нориці. Зазначено, що в післяопераційний період хворому призначено голод, харчування через зонд в дуоденальній нориці, також зазначено, що хворий виснажений, самостійно пересуватись не може, потребує постійного стороннього догляду (а. с. 146-147).

Розгляд справи перенесено на 9 год. 00 хв. 18 жовтня 2019 року, що вбачається з розписки та протоколу судового засідання (а. с. 148, 151).

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання 18 жовтня 2019 року не з`явилась, повідомлена про дату, час та місце слухання справи рекомендованим поштовим відправленням з повідомленням про вручення, яке повернуто до суду у зв`язку із відсутністю адресата за місцем проживання.

Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

18 жовтня 2019 року постановлено ухвалу суду про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1

18 жовтня 2019 року Хмельницьким міськрайонним судом зареєстровано лист-клопотання позивача від 17 жовтня 2019 року, у якому остання просить перенести засідання суду у зв`язку зі смертю її чоловіка (а. с. 155).

Як вбачається з матеріалів справи позивач була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, подала до суду клопотання про перенесення розгляду справи в зв`язку з тим, що її чоловіку проведено оперативне втручання і він знаходиться в дуже важкому стані та потребує стороннього догляду, та з цих підстав не з`явилась в судове засідання, призначене на 17 вересня 2019 року. При цьому позивач надала підтверджуючу фотокопію довідки Вінницької ЦРКЛ.

За таких обставин слід дійти висновку, що позивач надала суду клопотання про перенесення слухання справи з повідомленням поважних причин неявки в судове засідання, відтак, у суду першої інстанції були відсутні підстави для залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

За повторної неявки позивача, яка зазначила поважні причини неявки в судове засідання, суд першої інстанції відповідно до ч. 3 ст. 223 ЦПК України повинен був продовжити розгляду справи по суті.

Вказаним обставинам суд першої інстанції належної оцінки не дав, зробив висновки, які не відповідають обставинам справи, та передчасно постановив ухвалу про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду, а тому оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з підстав невідповідності висновків суду обставинам справи та порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до п. п. 3, 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України суд апеляційної інстанції скасовує ухвалу суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, якщо вона постановлена з порушення норм процесуального права чи неправильним застосуванням норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 374, 379, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, Хмельницький апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18 жовтня 2019 року скасувати, направити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до селищного голови Меджибізької селищної ради Летичівського району Демківа Михайла Анатолійовича, Меджибізької селищної ради Летичівського району про визнання незаконним та скасування розпорядження селищного голови, рішення сесії селищної ради та поновлення на роботі для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного рішення.

Повне судове рішення складено 11 грудня 2019 року.

Судді А.В. Купельський

Т.О. Янчук

О.І. Ярмолюк