КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

30 липня 2019 року місто Київ

єдиний унікальний номер справи: 761/22513/15-ц

номер провадження: 22-ц/824/174/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Верланова С.М. (суддя - доповідач),

суддів: Мережко М.В., Яворського М.А.,

за участю секретаря - Воронової Л.А.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Київського апеляційного суду Верланова С.М., Мережко М.В., Савченка С.І. та Пікуль А.А., поданій у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до гаражно-будівельного кооперативу «Авіатор», голови правління гаражно-будівельного кооперативу «Авіатор» Храплюка Сергія Михайловича, третя особа: товариство з обмеженою відповідальністю «Аксепт-Транс», про визнання рішення та дій протиправними, за апеляційними скаргами ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 жовтня 2018 року, ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2018 року про відмову у задоволенні заяви про роз`яснення ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 17 січня 2017 року, ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 08 жовтня 2018 року про відмову у задоволенні заяви про роз`яснення ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 14 травня 2018 року, ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 27 грудня 2018 року про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 від 30 листопада 2017 року про ухвалення додаткового рішення у справі, ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 27 грудня 2018 року про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 від 05 листопада 2018 року про ухвалення додаткового рішення у справі,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Київського апеляційного суду знаходиться вказана цивільна справа.

30 липня 2019 року позивач ОСОБА_1 через канцелярію суду подав заяву про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: Верланова С.М., Мережко М.В., Савченка С.І., а також відвід судді Київського апеляційного судуПікуль А.А.

Заява мотивована тим, що колегія суддів Київського апеляційного суду у складі: Верланова С.М., Мережко М.В., Савченко С.І., постановляючи ухвалувід 28 травня 2019 року про визнання необґрунтованим заявленого позивачем ОСОБА_1 відводу цій колегії суддів, зупинення провадження у справі до вирішення даної заяви про відвід колегії суддів та передання заяви про відвід на автоматичний розподіл для визначення судді, який вирішить питання про відвід, зробили беззмістовні узагальнені оціночні судження щодо доводів його заяви та не дали оцінку по суті його заяви, а на припущеннях у співвідношенні до всіх вимог ст.36 ЦПК України. Вказує, що колегія суддів Київського апеляційного суду у складі: Верланова С.М., Мережко М.В., Савченка С.І. проігнорувала його конституційні гарантії щодо ставлення до нього на засадах верховенства права.

Вважає, що вказана вище ухвала колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: Верланова С.М., Мережко М.В., Савченко С.І. від 28 травня 2019 року, а також ухвала судді Київського апеляційного суду Пікуль А.А. від 29 травня 2019 року про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: Верланова С.М., Мережко М.В., Савченка С.І., є незаконними, оскільки ці судді діяли як неповноважні і нелегітимні у зв`язку з тим, що у новій редакції ЦПК України не зазначено про Закон України «Про судоустрій і статус суддів». Вказує, що нова редакція Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року (далі - Закон України №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року) набрала чинності з 15 грудня 2017 року з порушенням, встановленого у п.8 Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про судоустрій і статус суддів» шестимісячного строку (після 16 липня 2016 року) для початку роботи Верховного Суду, що свідчить про його незаконність. Тому застосування колегією суддів Київського апеляційного суду у складі: Верланова С.М., Мережко М.В., Савченка С.І. та суддею Київського апеляційного суду Пікуль А.А. положень вказаного вище Закону України №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року свідчить про незаконність ухвали Київського апеляційного суду від 28 травня 2019 року та ухвали судді Київського апеляційного суду від 29 травня 2019 року. Зазначає, що дії вказаних суддів містять прояв неповаги до нього, до його честі та гідності, що викликає у позивача обґрунтований сумнів про їх безсторонність у справі, а тому вони підлягають відводу.

Перевіривши доводи заяви, вислухавши думку учасників справи, які з'явилися в судове засідання, колегія суддів прийшла до висновку про залишення заяви про відвід без розгляду з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з ч.3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 вже подавав заяву про відвід, а саме, до початку розгляду справи по суті, 28 травня 2019 року позивач через канцелярію суду подав заяву про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: Верланова С.М., Мережко М.В. та Савченка С.І. на підставі п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України (а.с.112-113, т.5).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 травня 2019 року заявлений позивачем ОСОБА_1 відвід колегії суддів Київського апеляційного суду визнано необґрунтованим, зупинено провадження у справі до вирішення даної заяви про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: Верланова С.М., Мережко М.В. та Савченка С.І., передано заяву про відвід на автоматичний розподіл для визначення судді, який вирішить питання про відвід, у порядку, встановленому ч.1 ст.33 ЦПК України (а.с.121-123, т.5).

Ухвалою Київського апеляційного суду у складі судді Пікуль А.А. від 29 травня 2019 року у задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід суддів Верланова С.М., Мережко М.В. та Савченка С.І. відмовлено (а.с. 126-127, т.5).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 червня 2019 року провадження у справі було поновлено та призначено до розгляду на 30 липня 2019 року о 10 год. 00 хв. (а.с. 129-130, т.5).

У частині 4 ст.36 ЦПК Українивстановлено, що незгода сторони з процесуальним рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

При вирішенні раніше поданої ОСОБА_1 заяви про відвід в ухвалі Київського апеляційного суду від 28 травня 2019 року про це зазначалося.

Разом з тим, в поданій 30 липня 2019 року заяві про відвід колегії суддів позивачем ОСОБА_1 знову підставами для відводу зазначено незгоду з процесуальними рішеннями суду по справі, зокрема, про визнання необґрунтованим заявленого позивачем ОСОБА_1 відводу колегії суддів, зупинення провадження у справі до вирішення заяви позивача про відвід колегії суддів та передання заяви про відвід на автоматичний розподіл для визначення судді, який вирішить питання про відвід (ухвала Київського апеляційного суду від 28 травня 2019 року), а також про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: Верланова С.М., Мережко М.В., Савченка С.І. (ухвала судді Київського апеляційного суду від 29 травня 2019 року).

Отже, ОСОБА_1 , висловлюючи незгоду з процесуальними рішеннями, прийнятими по справі, не зважаючи на те, що суд вже зазначав про безпідставність відводу з мотивів незгоди з процесуальними рішеннями по справі, в поданій ним 30 липня 2019 року заяві про відвід знову зазначає як підставу для відводу незгоду з процесуальними рішеннями, постановленими судом в цій справі, що не може бути підставою для відводу.

Згідно з ч.3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Оскільки у даній справі суддя Пікуль А.А. вирішувала питання про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі: Верланова С.М., Мережко М.В. та Савченка С.І., то вказаному судді Пікуль А.А. не може бути заявлений відвід відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку, що дії позивача ОСОБА_1 щодо заявлення відводу є зловживанням процесуальними правами, оскільки позивачем заявлено завідомо безпідставний відвід, який спрямований на штучне затягування та перешкоджання розгляду справи.

Згідно з ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до приписів п.1 ч.2 ст.44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема заявлення завідомо безпідставного відводу, що спрямований на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Згідно з ч.ч.1, 2, п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Однією з основних засад здійснення цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Відповідно до ч.3 ст.44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

За таких обставин, з огляду на очевидну безпідставність відводу, який суперечить завданню цивільного судочинства, апеляційний суд визнає дії позивача по заявленню вказаного відводу зловживанням процесуальними правами і відповідно до приписів ч.3 ст.44 ЦПК України залишає заяву без розгляду.

Керуючись ст.ст.36, 40, 44 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах,

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Київського апеляційного судуВерланова С.М., Мережко М.В., Савченка С.І. та Пікуль А.А. залишити без розгляду.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді