пр. № 4-с/759/111/19
ун. № 759/8557/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2019 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді П`ятничук І.В.,

при секретарі Дрозі Т.О.,

представника скаржника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві скаргу ОСОБА_2 на дії приватного виконавця Говорова Павла Володимировича щодо здійснення оцінки майна та визнання такою оцінки протиправною, стягував: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Женева", суд -

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2019 року ОСОБА_2 (надалі за текстом - Скаржник) звернулась до суду зі скаргою на дії приватного виконавця Говорова Павла Володимировича (надалі за текстом - приватний виконавець), в якій просила визнати протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича щодо здійснення оцінки майна та визнання такою оцінки протиправною.

Свої вимоги мотивувала тим, що 04.04.2019 р. Скаржник за запрошення приватного виконавця по телефону вперше ознайомилася з матеріалами виконавчого провадження № 57965154, внаслідок чого стало відомо про те, що було замінено сторону виконавчого провадження з первісного стягувача - банку - на ТОВ "Фінансова компанія "Женева", за заявою якого було відкрито виконавче провадження № 57965154 про стягнення з неї на користь ТОВ "Фінансова компанія "Женева" 91 454, 62 грн. на підставі виконавчого листа №2/759/4181/15 виданого 25.11.2015 р. Святошинським районним судом м. Києва у цивільній справі №2/759/4181/15.

Відтак 04.04.2019 р. Боржнику стало відомо про підготовлені ФОП ОСОБА_3 Звіт про незалежну експертну оцінку вартості квартири Серія КВ № 20190108/01 від 08 січня 2019 року та Висновок про вартість нерухомого майна до Звіту Серія КВ № 20190108/01 від 08 січня 2019 року, згідно з якими ринкова вартість об`єкта оцінки - однокімнатної квартири АДРЕСА_1 - станом на 08 січня 2019 року, без урахування ПДВ, визначена у розмірі 385 229, 95 грн. ( триста вісімдесят п`ять тисяч двісті двадцять дев`ять гривень дев`яносто п`ять копійок). Супровідним листом від 05.02.2019 р. № 611 приватним виконавцем виконавчого округу Говоровим П. В. було подано до ДП "Сетам" Заявку на реалізацію арештованого майна від 05.02.2019 р. У всіх супровідних листах станом до 04.04.2019 р. виконавцем була вказана хибна адреса, за якою Скаржник не проживає та не зареєстрована, про що приватному виконавцю було відомо.

Скаржник вважає дану оцінку заниженою і проведеною з грубими порушеннями законодавства, такою, що не може бути використана, з тих підстав, що вона була проведена без попереднього узгодження Сторін виконавчого провадження, при проведенні оцінки не було отримано необхідну та достовірну інформацію про об`єкт оцінки, у тому числі не проведено його огляд, в матеріалах виконавчого провадження № 57965154 відсутні внутрішні фотографії та технічна документація на об`єкт оцінки, оцінка є заниженою та не відповідає ринковій вартості, а використані «аналоги» не є подібними. Просила визнати протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича про визначення оціночної вартості нерухомого майна боржника, протиправними; визнати недійсними та скасувати результати оцінки вартості нерухомого майна боржника; зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича усунути зазначені порушення.

В судовому засіданні представник Скаржника скаргу підтримала, просила її задовольнити.

Приватний виконавець виконавчого округу Київської області Говоров П. В. та представник заінтересованої особи Стягувача ТОВ "Фінансова компанія "Женева" в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали скарги, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, приходить до висновків про підстави її часткового задоволення з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 17.12.2018 р. Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Женева" звернулося із заявою про відкриття виконавчого провадження до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова П. В., яку було отримано останнім 21.12.2018 р. за вх. № 8138.

21.12.2018 р. Постановою про відкриття виконавчого провадження приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П. В. було відкрито виконавче провадження № 57965154. Згідно відмітки державного виконавця Святошинського РВ ДВС м. Києва залишок боргу становив 91 454, 62 грн.

08.01.2019 р. Постановою про опис та арешт майна (коштів) Боржника приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П. В. у виконавчому провадженні № 57965154 постановлено описати та накласти арешт на майно: однокімнатна квартира АДРЕСА_1 . Постанову складено за відсутності Боржника та її представників.

08.01.2019 р. Постановою про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим П. В. було призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання - ФОП ОСОБА_3 , який має, сертифікат суб`єкта оціночної діяльності, видане від 07.06.2018 за №467/18.

Суб`єктом оціночної діяльності фізичною особою - підприємцем ОСОБА_3 та оцінювачем ОСОБА_3 підготовлено Звіт про незалежну експертну оцінку вартості квартири Серія КВ № 20190108/01 від 08 січня 2019 року та Висновок про вартість нерухомого майна до Звіту Серія КВ № 20190108/01 від 08 січня 2019 року, за якими ринкова вартість об`єкта оцінки - вказаної квартири - станом на 08 січня 2019 року, без урахування ПДВ, визначена у розмірі 385 229, 95 грн.

Статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження здійснюється з дотриманням таких засад: верховенства права; обов`язковості виконання рішень; законності; диспозитивності; справедливості, неупередженості та об`єктивності; гласності та відкритості виконавчого провадження; розумності строків виконавчого провадження; співмірності заходів примусового виконання рішень та обсягу вимог за рішеннями; забезпечення права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності державних виконавців, приватних виконавців.

Згідно ч. 1 ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження» примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів".

Статтею 18 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Згідно ч.1 ст.20 Закону України «Про виконавче провадження» для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання.

Відповідно до аб. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про виконавче провадження» документи виконавчого провадження доводяться до відома або надсилаються адресатам не пізніше наступного робочого дня з дня їх винесення.

Згідно зі ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Саме виконавець є суб`єктом, який приймає рішення про можливість використання результатів оцінки майна у виконавчому провадженні і наділений правом обирати суб`єкта оціночної діяльності, використати чи ні конкретний звіт про результати оцінки майна.

На думку Великої Палати Верховного Суду, визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. Такі висновки зробила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 червня 2019 року у справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19), та у постанові від 20 березня 2019 року у справі № 821/197/18/4440/16 (провадження № 11-1200апп18).

При розгляді даної справи судом встановлена на порушення ч. 1, 2 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» відсутність доказів того, що Сторонам виконавчого провадження у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна Боржника 08.01.2019 р. була надана можливість дійти згоди про оцінку майна за взаємною згодою Сторін виконавчого провадження, натомість вже 08.01.2019 р. виконавцем було винесено Постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

Оцінка нерухомого майна у виконавчому провадженні здійснюється відповідно до Національного стандарту № 2 "Оцінка нерухомого майна", затвердженого Постановою Кабінету міністрів України від 28.10.2004 № 1442 з урахуванням вимог Національного стандарту № 1, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України від 10.09.2003 № 1440.

Згідно зі статтею 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення оцінки.

Згідно з приписом п. 50 Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється, зокрема, ознайомлення з об`єктом оцінки.

Відповідно до п. 51 Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", незалежна оцінка майна включає обов`язкове ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки.

Частиною 6 ст. 9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" унормовано, що положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Отже, виходячи з наведених норм, незважаючи на вибір експертом методичного підходу оцінки майна (порівняльний) підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує, в будь-якому випадку, ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього.

Фактичне ознайомлення з майном, яке є предметом оцінки, можливе при доступі оцінювача до цього майна.

Пунктами 15, 16 постанови Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року № 1440 «Про затвердження Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» регламентовано, що методи проведення оцінки, що застосовуються під час визначення ринкової вартості об`єкта оцінки у разі використання порівняльного підходу, та повинні ґрунтуватись на результатах аналізу цін продажу (пропонування) на подібне майно.

Визначення ринкової вартості об`єкта оцінки за допомогою порівняльного підходу ґрунтується на інформації про ціни продажу (пропонування) подібного майна, достовірність якої не викликає сумнівів в оцінювача. У разі відсутності або недостатності зазначеної інформації у звіті про оцінку майна зазначається, якою мірою це вплинуло на достовірність висновку про ринкову вартість об`єкта оцінки.

У постанові від 12 червня 2019 року у справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19) Велика Палата Верховного Суду вказала, що реалізація описаного й арештованого майна за заниженою ціною може завдати суттєвих збитків стягувачу у вигляді неотриманого доходу, а боржнику - у вигляді передачі майна на реалізацію за суттєво нижчою від ринкової вартості.

Відповідно до п. 53 Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" залежно від обраних методичних підходів та методів оцінки оцінювач повинен, зокрема: зібрати та проаналізувати всі істотні відомості про об`єкт оцінки, зокрема вихідні дані про його правовий статус, відомості про склад, технічні та інші характеристики, інформацію про стан ринку стосовно об`єкта оцінки та подібного майна, відомості про економічні характеристики об`єкта оцінки (прогнозовані та фактичні доходи і витрати від використання об`єкта оцінки, у тому числі від його найбільш ефективного використання та існуючого використання).

Відповідно до п. 54 Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатися у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього із забезпеченням режиму конфіденційності згідно з умовами договору на проведення оцінки майна та з дотриманням вимог законодавства.

У Звіті про незалежну експертну оцінку вартості квартири Серія КВ № 20190108/01 від 08 січня 2019 року оцінювачем зазначено: «Стан об`єкта оцінки визначався шляхом візуального огляду, вивчення необхідної та технічної документації». Однак у самому звіті відомості про дату, час і місце ознайомлення суб`єкта оціночної діяльності з об`єктом оцінки - відсутні. Постанова про опис і арешт квартири від 08.01.2019 р. складена за відсутності Боржника або членів її родини. Відомостей про примусове чи добровільне входження приватного виконавця до квартири, копія технічного паспорта квартири, фотографій квартири зсередини не містять ні надані Суду Звіт про незалежну експертну оцінку вартості квартири Серія КВ № 20190108/01 від 08 січня 2019, ні інші матеріали виконавчого провадження № 57965154. Відтак оскільки не надано доказів іншого, Суд приймає доводи Боржника про їх відсутність на момент оцінки і те, що відсутність таких матеріалів та особистого огляду об`єкта оцінки суб`єктом оціночної діяльності мала істотний вплив на результати оцінки, викладені у Звіті, що є порушенням пунктів 50, 51, 53, 54 Національного стандарту № 1 та ч. 6 ст. 9, ст. 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Не проведення суб`єктом оцінювання огляду (обстеження) об`єкта оцінки створює підстави для визнання незаконними дій приватного виконавця по проведенню оцінки майна та визнання протиправною оцінки майна, оскільки така оцінка, здійснена без особистого огляду об`єкта оцінки, є недостовірною.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 р. № 1440, ринкова вартість - вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Судом встановлено, що при підготовці Звіту про незалежну експертну оцінку вартості квартири Серія КВ № 20190108/01 від 08 січня 2019 року суб`єктом оціночної діяльності використано поправки на об`ємно-планувальні рішення - до 10%, на загальну площу - 5%, на умови продажу - 10%, на місце розташування - 10%, які не є обґрунтованими, оскільки оцінювач не проводив особистий огляд об`єкта оцінки та не мав вихідних даних, таких як технічні характеристики об`єкта оцінки (технічний паспорт квартири), характеристика приміщень, розмір кімнат, їх внутрішнього оздоблення, задля проведення коригування з використаними аналогами, інформація про два з чотирьох аналогів у джерелі їх отримання - на сайті rieltor.ua - відсутня.

Натомість Суд враховує надані Скаржником докази: роздруківка з веб-сайту порталу: https://irpen.krysha.ua/tseny/adtype-kupit , згідно з якою середня вартість 1 кв.м. однокімнатної квартири в м. Ірпінь станом на січень 2019 р. становила 15 902 грн.; копії оголошень на 8 аркушах про продаж подібних однокімнатних квартир у місті Ірпінь; Висновок Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська незалежна судово-експертна установа» за результатами судової експертизи у справі № 367/2779/19, згідно з яким «Ринкова вартість однокімнатної квартири, загальною площею 39,4 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 , на момент проведення торгів, а саме станом на 01.04.2019 року, могла становити: 633.776,00 грн. (шістсот тридцять три тисячі сімсот сімдесят шість грн.) з ПДВ». Дані докази підтверджують доводи Скаржника про порушення п. 3 Національного стандарту №1 та ч. 3 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», згідно з якою визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна.

Згідно з ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

З досліджених в судовому засіданні матеріалів справи вбачається, що з відповіді за вх. № 126 Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Управління Державної міграційної служби України в Київській області на запит від 21.12.2018 р. №5749, яка була отримана приватним виконавцем 13.01.2019 р., його було повідомлено що з 15.07.2016 р. ОСОБА_2 зареєстровано за адресою АДРЕСА_3 . Аналогічну інформацію було повідомлено Листом Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації від 04.01.2019 р. №074/06/2-79. З Листа Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Голосіївської РДА від 15.01.19 № 100/39-17 Боржник за адресою, вказаною у виконавчому документі, не проживає.

Судом встановлено, що незважаючи на те, що приватним виконавцем достовірно було встановлено місце фактичного проживання Скаржника, ним свідомо направлено всю кореспонденцію виконавчого провадження на адресу, яка не є місцем фактичного проживання чи перебування Скаржника, а від так в порушення вимог ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» Скаржник не вважалася ознайомленою, зокрема, з фактом відкриття виконавчого провадження № 57965154 та результатами визначення вартості арештованого майна, викладеними у відповідному Звіті.

Судом враховується, що жодного документа виконавчого провадження № 57965154 у приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича Скаржник не отримувала, а від так не мала можливості повідомити інформацію про зміну місця проживання, оскільки їй не було відомо про відкриття виконавчого провадження приватним виконавцем і протягом останнього року ОСОБА_2 хворіє раком 3 ступеню, від якого лікується. Судом встановлено з історії хвороби стаціонарного хворого з 20.12.2018 р. по 27.12.2018 р. ОСОБА_2 21.12.2018 р. перенесла операцію у стаціонарі, що співпадає з датою винесення Постанови про відкриття приватним виконавцем виконавчого провадження. Відтак Суд приходить до висновку, що Скаржник не могла отримати кореспонденцію приватного виконавця з об`єктивних незалежних від її волі причин.

Доказів на доведення протилежного приватним виконавцем не подано.

Посилання Стягувача ТОВ "Фінансова компанія "Женева" на правовий висновок Великої Палати Верховного Суду у Постанові по справі № 914/881/17 від 13.03.2018 р., згідно з якою звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки та його дії стосовно реалізації своєї практичної діяльності з визначених питань, що унеможливлює здійснення судового розгляду справ у спорах про визнання такого звіту недійсним судом не приймається, оскільки Велика Палата Верховного Суду у конкретній справі 914/881/17 переглядала судові рішення винесені за позовом про визнання недійсним звіту про оцінку майна, тоді як у даній справі 759/8557/15-ц Боржник звернулася не в порядку позовного провадження, а в порядку оскарження дій приватного виконавця Говорова П. В. і не просить визнати звіт про оцінку майна недійсним.

Інших доводів, які б спростували попередні висновки суду, Суду не надано.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 451 ЦПК України за результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу. У разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника).

Аналізуючи вищевикладені обставини, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, суд, враховуючи матеріали справи (докази надані скаржником та суб`єктом оскарження), вимоги законодавства, приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення скарги.

Суд не вбачає підстав для задоволення вимог про зобов`язання приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича усунути зазначені порушення, оскільки 23.05.2019 р. приватним виконавцем винесена постанова про закінчення виконавчого провадження № 57965154 з підстави, передбаченої п.9 ч.1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження».

Враховуючи вищевказане на підставі ст.ст. 12, 81, 89, 447, 449, 451 ЦПК України, ст. 20, ст. 57, ч. 5 ст. 74 Закону України "Про виконавче провадження", п. 4 розділу І, п. 1, 2, 3, п. 50-56 Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав, Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 № 512/5, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на дії приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича щодо здійснення оцінки майна та визнання такої оцінки протиправною, стягувач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Женева» - задовольнити частково.

Визнати протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича про визначення оціночної вартості нерухомого майна боржника ОСОБА_2 , а саме, однокімнатної квартира АДРЕСА_1 , викладеної у Звіті про незалежну експертну оцінку вартості квартири Серія КВ № 20190108/01 від 08 січня 2019 року, складеному Фізичною особою - підприємцем ОСОБА_3 в межах виконавчого провадження № 57965154 , що ведеться приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим Павлом Володимировичем, та скасувати результати даної оцінки.

В задоволенні іншої частини заявлених вимог скарги відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (враховуючи положення п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України). У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя І.В. П`ятничук