"05" серпня 2019 р. Справа № 363/3002/18
УХВАЛА

Іменем України

05 серпня 2019 року Вишгородський районний суд Київської області в складі

головуючого судді Чіркова Г.Є.,

при секретарі Гавриленко Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді заяву ОСОБА_1 про відвід судді Баличевої М.Б. по цивільній справі № 363/3002/18 за позовом ОСОБА_2 до Вишгородської міської ради Київської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Київській області про визнання незаконним та скасування рішення сесії органу місцевого самоврядування, визнання недійним та скасування Державного акту на право приватної власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації Державного акту на право приватної власності на земельну,

встановив:

29 липня 2019 року відповідач ОСОБА_1 заявив відвід судді Баличевій М.Б. з мотивів, що викликають у нього сумніви в неупередженості або об`єктивності судді. Зазначив, що 18 липня 2019 року представником позивача в порушення вимог ст. 51 ЦПК України подано заяву, в якій він не значився як відповідач у даній справі, та з якою його не ознайомлено. В тому ж судовому засіданні, не ухвалюючи жодного процесуального рішення, суддя Баличева М.Б. його повідомила, що він тепер не є стороною в цій справі.

Ухвалою суду від 31 липня 2019 року поданий відвід визнано необґрунтованим.

Дослідивши письмові матеріали, суд дійшов до такого.

Так згідно ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом .

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість серед іншого також керує ходом судового процесу.

Згідно ч. 2 ст. 214 ЦПК України головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Порядок залучення співвідповідача, або заміну відповідача належним, а також осіб, які мають право ініціювати питання про це, визначено в ст. 51 ЦПК України.

В той же час уточнення позовних вимог та їх висування до певних осіб здійснюється стороною позивача згідно ст.ст. 12, 13, 49 ЦПК України.

При цьому остаточне визначення позовних вимог та складу учасників судового процесу, визначення процесуального становища осіб, належить до завдань підготовчого провадження згідно ч. 1 ст. 189 ЦПК України.

Саме тільки непогодження сторони відповідача із процесуальними діями сторони та судді, а також непогодження з вирішенням вказаних питань, підставою для відводу судді бути не може.

Вирішення суддею вказаних процесуальних питань здійснюється протягом всієї стадії підготовчого провадження й про упередженість судді або необ`єктивність свідчити не може.

Саме тільки посилання на незгоду з процесуальними діями, судді, на відхилення клопотань однієї сторони й задоволення клопотань іншої сторони не може свідчити про упередженість судді чи іншу зацікавленість у вирішенні справи, порушення прав однієї із сторін.

Відтак доводи заяви про відвід на об`єктивних даних не ґрунтуються й мотивовані суб`єктивними оцінкою і ставленням сторони до тих чи інших процесуальних питань, що виникали при розгляді справи.

Дані про упередженість судді чи іншу зацікавленість у вирішенні цієї справи відсутні.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що з мотивів висловлених у заяві, підстав для відводу судді, про які йдеться в ст. 36 ЦПК України, не встановлено, заява про відвід є необґрунтованою, що є підставою для відмови в її задоволенні.

На підставі викладеного і керуючись статтями 36-40, 260 ЦПК України,

ухвалив:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя