Провадження 2/127/2843/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2019 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого судді Сичука М.М.,

за участю секретаря судового засідання Коровай А.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокатом Олійником А.М. в інтересах третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_3 12.11.2019 року було подано позов про стягнення коштів.

Ухвалою суду від 13.11.2019 року позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення коштів залишено без руху.

Відповідно до ч. 6 ст. 30 ЦПК України позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, незалежно від їх підсудності пред`являються в суді за місцем розгляду первісного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Згідно ч. 2 ст. 52 ЦПК України про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

В частині 3 ст. 52 ЦПК України передбачено, що треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 52 ЦПК України після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

В статті 195 ЦПК України передбачено, що положення статей 193 і 194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

Статтями 193 та 194 ЦПК України встановлюються вимоги до порядку подачі зустрічного позову та форми і змісту позовної заяви.

Судом встановлено, що подана ОСОБА_3 позовна заява за формою та змістом відповідає вимогам ст.ст. 175, 177, 193-194 ЦПК України. Недоліки позовної заяви усунуті, а якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, то зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом.

Вислухавши представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд вважає необхідним з метою прискорення розгляду справ, скорочення чисельності процесуальних дій одних і тих же, а також судових засідань, з метою повного, всебічного і об`єктивного дослідження обставин справи, прийняти позов третьої особи та об`єднати його з первинним в одне провадження.

Також адвокатом Олійником А.М. в інтересах ОСОБА_3 12.12.2019 року було подано позов до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення коштів, однак у судовому засіданні він просив повернути дані матеріали, так як вони помилково подані.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли: до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі від позивача надійшла заява про врегулювання спору або заява про відкликання позовної заяви.

Додатково адвокатом Олійником А.М. в інтересах ОСОБА_3 було подано заяву про забезпечення позову, в якій просив накласти арешт на рухоме та нерухоме майно, що знаходиться у власності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Заява мотивована тим, що до суду ОСОБА_3 була подана позовна заява про солідарне стягнення з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 коштів в сумі 3799050,00 грн. на її користь. На даний час відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 здійснюють поділ майна подружжя в судовому порядку

ОСОБА_3 зазначає, що під час розгляду справи відповідачі матимуть можливість відчужити рухоме та нерухоме майно, що перебуває у їх власності, що в разі задоволення позовних вимог зробить неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року за № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Статтею 151 ЦПК України встановлено, що заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Таким чином, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що заява обґрунтована та підтверджена належними доказами, які дають підстави вважати, що в подальшому виникнуть обставини утруднення виконання рішення суду у даній справі, а отже підлягає задоволенню.

При цьому суд пересвідчився, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясував обсяг позовних вимог, дані про особу відповідачів, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Керуючись ст. ст. 52, 151, 152, 153, 175, 177, 189, 193-195, 197, 198 , 247, 260, 261 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Залучити ОСОБА_3 до участі у розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

Позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення коштів та первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя об`єднати в одне провадження.

Встановити строк для подання сторонами відзиву на позов третьої особи з самостійними вимогами 15 днів з дня вручення ухвали про об`єднання позовів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Повернути ОСОБА_3 позов ОСОБА_3 , поданий 12.12.2019 року адвокатом Олійником Андрієм Михайловичем до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення коштів з усіма додатками.

Заяву ОСОБА_3 про забезпечення позову задовольнити повністю.

Накласти арешт на рухоме та нерухоме майно, що знаходиться у власності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , в межах ціни позову, а саме 3799050 (три мільйони сімсот дев`яносто дев`ять тисяч п`ятдесят) гривень 00 копійок до набрання рішенням суду законної сили в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя, за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення коштів.

Ухвалу в цій частині звернути до негайного виконання.

Строк звернення до виконання три роки.

Ухвалу суду для виконання надіслати Центральному відділу державної виконавчої служби м. Вінниця Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області (вул. Соборна, 15А. м. Вінниця).

Копію ухвали надіслати сторонам по справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу про забезпечення позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя