справа № 274/2801/19
провадження № 2/0274/1711/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

(заочне)

12.12.2019 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області у складі: головуючого судді Вдовиченко Т.М., за участі секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. БЕрдичеві Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Озадівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в :

Позивачем заявлені вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю один місяць після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що позивач являється спадкоємцем за заповітом земельної частки (паю) кадастровий номер :03:001:0045, загальною площею 1,9065 га, яка розташована на території Озадівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області. Позивач своєчасно не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через необізнаність про наявність заповіту, спадщина ніким не прийнята. При зверненні до нотаріуса позивачу відмовлено в оформленні спадщини у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивача в судове засідання не з`явився, відповідно до заяви підтримує заявлені позовні вимоги, просить розглянути справу у його відсутності.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно і належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, причини неявки суду не повідомив. З урахуванням викладеного, вважається, що судовий виклик відповідачу вручений належним чином. Будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Так як, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання та не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ст. 280ЦПК України суд приходить до висновку про наявність підстав для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.

Судовий розгляд справи в порядку ч. 3 ст. 211 ЦПК України здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється.

Позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно свідоцтва про смерть ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Лісова Слобідка Бердичівського району Житомирської області (а.с. 9)

Позивач ОСОБА_1 являється спадкоємцем майна після смерті ОСОБА_2 за заповітом, посвідченого секретарем Озадівської сільської ради 22.01.2018 року (а.с. 12).

До складу спадкового майна входить земельна ділянка кадастровий номер :03:001:0045, загальною площею 1,9065 га, яка розташована на території Озадівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області (а.с. 11).

Постановою приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Богатирчука В.А. № 17/02-31 від 22.01.2019 року позивачу відмовлено в оформленні спадщини у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 8).

Докази на підтвердження осіб, які здійснили дії по прийняттю спадщини ОСОБА_2 , - станом на час розгляду справи відсутні (копія матеріалів спадкової справи).

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За приписами даної статті відповідачами є особи, які здійснили дії по прийняттю спадщини у встановленому порядку, за відсутності вказаних осіб -відповідний орган місцевого самоврядування.

В судовому засіданні встановлено, що спадщина ОСОБА_3 ОСОБА_4 , ніким не прийнята, відумерлою не визнана, що зазначено позивачем у позовній заяві і не спростовано сторонами шляхом подачі відповідних доказів, доказування не можу ґрунтуватись на припущеннях.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Встановлено, що позивач був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_2 не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Положеннями ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі „Ілхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Згідно ч. 1 ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Пропуск строку на прийняття спадщини є значним, позивач, який є сином спадкодавця ОСОБА_2 за заповітом, пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, оскільки, утримуючи фактично спадкове майно, через необізнаність про наявність заповіту, не вчинив дій щодо подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу її відкриття, інші спадкоємці, які здійснили дії по прийняттю спадщини - відсутні, спадщина ОСОБА_2 , відумерлою не визнана. Відповідач не надіслав заперечень проти задоволення позову, що, з врахуванням практики Європейського суду з прав людини та положень ст. 263 ЦПК України, є підставою для захисту права позивача на спадкування в судовому порядку, його вимоги підлягають задоволенню шляхом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст.4, 11, 12, 13, 81, 83, 247, 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

В и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до Озадівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини до Бердичівської державної нотаріальної контори після ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Копію рішення направити учасникам справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Відповідно п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть також подаватися учасниками справи до або через відповідні суди.

Головуючий : Т.М. Вдовиченко