328/1805/19
10.12.2019
10 грудня 2019 року м.Токмак
Токмацький районний суд Запорізької області в складі головуючого судді Коваленко П.Л., за участю секретаря судового засідання Баздирь О.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Токмак цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Світловодський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській областіпро стягнення пені за прострочення сплати аліментів та інфляційних витрат за прострочення сплати аліментів,
Ухвалою від 23.08.2019 провадження у справі відкрито та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою Токмацького районного суду Запорізької області від 25 жовтня 2019 року розгляд справи відкладено, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, залучено Світловодський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області та витребувано з Світловодського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області розрахунок заборгованості по аліментам за кожним окремим місяцем нарахування за виконавчим листом №2-1309 від 30.09.2008, про стягнення з ОСОБА_2 , рнокпп НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 аліментів на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (нараховані аліменти, здійснених платником аліментів платежів, зарахованих ДВС, та заборгованість по аліментів) в межах заявлених позивачем періодах, а саме з дня нарахування аліментів та по 12.06.2019.
Позивач ОСОБА_1 , яка про дату, час і місце судового розгляду справи була повідомлена належним чином в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог Світловодського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час і місце судового розгляду справи був повідомлений належним чином.
Відповідач ОСОБА_2 повторно не з`явився у судове засідання, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся своєчасно і належним чином в порядку статті 128 ЦПК України, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей відділу реєстрації місця проживання апарату виконавчого комітету Світловодської міської ради, отриманих судом відповідно до вимог частин шостої статті 187 ЦПК України, причини неявки суду не повідомив. Відзиву на позовну заяву не надав, будь яких заяв та клопотань від відповідача до суду не надходило.
За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на наведене та враховуючи на існування умов, зазначених у пунктах 1 та 4 статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, який належно повідомлявся про судове засідання, у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.
Враховуючи, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до частин другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами.
Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.3 Закону України «Про доступ до судових рішень», для доступу до судових рішень загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.
Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч.1 ст.4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).
З рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 22 вересня 2008 року по цивільній справі №2-1309/2008р., яке оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень, судом встановлено, що з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , стягнуто аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі 600 грн. щомісячно, до досягнення дитиною повноліття.
На виконання зазначеного рішення суду 30.09.2008 видано виконавчий лист, копія якого наявна у матеріалах справи. Зазначений виконавчий лист переданий на виконання до Світловодського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, де на даний час перебуває на виконанні виконавче провадження № 9651391 про стягнених аліментів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
28.03.2018 державним виконавцем по виконавчому провадженню № 9651391 винесені постанови про встановлення тимчасового обмеження боржника ОСОБА_2 у праві на полювання та про встановлення тимчасового обмеження боржника ОСОБА_2 у праві керування транспортним засоби.
Заочним рішенням Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 12 січня 2017 року ОСОБА_2 позбавлено батьківських прав щодо дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
-сума нарахованої пені станом на 12.06.19 - 1109815,88 грн.(один мільйон сто дев`ять тисяч вісімсот п`ятнадцять грн. 88 коп.);
Суд, вирішуючи спірні правовідносини, застосовує роз`яснення Пленум Верховного Суду України у постанові № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», що відповідає висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 25 квітня 2018 року.
Пунктом 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» №3 від 15 травня 2006 року надані роз`яснення: «відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені), визначеної ст.196 СК України, настає лише за наявності вини цієї особи, на платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.
Статтею 180 Сімейного кодексу України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Частинами 1-2 статті 196 СК України встановлено, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Розмір неустойки може бути зменшений судом, з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.
Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.
У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.
Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.
Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.
За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.
Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.
У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.
У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.
Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.
У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.
Обов`язок, щодо спростування своєї вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів покладено на відповідача.
Таким чином, у даному випадку підлягає застосуванню а висновок, викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.04.2019 по справі № 333/6020/16.
Аналогічно вирішено питання у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц.
Суд вважає, що розрахунки, викладеній у наданому позивачем висновку експерта за №10 від 12 червня 2019 року, виконані із застосуванням правового висновку Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №572/1762/15-ц та від 03.04.2019 у справі №333/6020/16-ц, та бере зазначені розрахунки до уваги.
З урахуванням викладено, суд вважає, що у даному випадку заборгованість зі сплати аліментів виникла саме з вини відповідача, аліменти не сплачуються з січня місяця 2012 року, що підтверджується розрахунком заборгованості, доказів існування поважних причин несплати аліментів відповідачем суду не надані, тому позивач має право на стягнення пені (неустойки).
Відповідно до ч.1, 3 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Згідно з ч.2 ст.184 СК України, розмір аліментів, визначений судом або домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, щорічно підлягає індексації відповідно до закону, якщо платник і одержувач аліментів не домовилися про інше.
Відтак, суд вважає, що так як аліменти з відповідача були стягнені у твердій грошовій сумі, наявні усі підстави для індексації суми таких аліментів, за наявності для цього законних підстав.
При вирішенні питання про розподіл судових витрат, суд виходить із того, що позивач звільнена від сплати судового збору, тому у порядку ст.141 ЦПК України суму судового збору необхідно стягнути із відповідача у дохід держави у розмірі 768,40 грн. х 2 (за заявлені дві вимоги) = 1536,80 грн.
Керуючись ст.ст.81, 141,259, 263-265,268,280-289 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Світловодський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про стягнення пені за прострочення сплати аліментів та інфляційних витрат за прострочення сплати аліментів задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 інфляційні витрати за період з 01.02.2011 по 12.06.2019 у розмірі 52 069 (п`ятдесят дві тисячі шістдесят дев`ять) гривень 20 коп.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 1536 (одну тисячу п`ятсот тридцять шість) гривень 80 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , рнкопп НОМЕР_2 , адреса; АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , рнкопп НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Світловодський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області: місце знаходження:27502, Кіровоградська область, місто Світловодськ, вулиця Павлівська,13А, ідентифікаційний код 35037956.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Суддя: