Справа № 172/1150/19
Провадження № 2/172/506/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.12.2019 року Васильківський районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді - Битяка І.Г. за участі секретаря судового засідання - Глушко О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в сел. Васильківка у відсутність сторін, без фіксування судового засідання технічними засобами цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення завдатку за договором купівлі-продажу житлового будинку, -

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, посиючись на те, що у жовтні 2011 року між ним та відповідачем ОСОБА_2 було досягнуто домовленості про укладення договору купівлі-продажу житлового будинку вартістю 55000 грн., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та належить відповідачу на праві приватної власності відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом. На підтвердження виконання зобов`язання за договором купівлі-продажу у рахунок належних за даним договором платежів позивачем було передано відповідачу завдаток у розмірі 53150 грн., про що ОСОБА_2 надав відповідні розписки, оригінал технічного паспорту на житловий будинок та з яким обумовлено, що остаточний розрахунок та нотаріальне оформлення договору купівлі-продажу будинку відбудеться у державній нотаріальній конторі Васильківського району Дніпропетровської області. Однак, відповідач свій обов`язок щодо укладення договору не виконав, на неодноразове прохання позивача про остаточний розрахунок та оформлення договору купівлі-продажу не реагував. Натомість, як йому стало відомо у серпні 2019 року, 03 листопада 2014 року відповідач уклав договір купівлі-продажу житлового будинку з іншою особою ОСОБА_3 , через що подальше нотаріальне оформлення даної угоди із позивачем фактично було розірване з вини відповідача.

Оскільки нотаріальне оформлення угоди купівлі-продажу житлового будинку фактично було зірване з вини відповідача, вважає що ОСОБА_2 крім повернення суми завдатку 53150 грн., повинен додатково сплатити суму у розмірі завдатку - 53150 грн. відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 571 ЦК України та судові витрати по справі.

Ухвалою судді від 05.11.2019 року провадження у справі відкрито та постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Ухвалою суду від 03.12.2019 року за клопотанням відповідача витребувано з Васильківської державної нотаріальної контори матеріали справи щодо посвідчення договору купівлі-продажу житлового будинку по АДРЕСА_1 .

Відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що дійсно він отримав кошти від ОСОБА_1 в рахунок продажу житлового будинку розташованого в АДРЕСА_1 . 03 листопада 2014 року за договором купівлі-продажу посвідченим Васильківською державною нотаріальною конторою Дніпропетровської області вказаний житловий будинок переоформлений на малолітню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , доньку позивача. Під час нотаріального посвідчення, як законний представник малолітньої ОСОБА_4 , діяла її мати ОСОБА_3 03 листопада 2014 року ОСОБА_3 та ОСОБА_1 звернулися із заявою до Васильківської державної нотаріальної контори про згоду на придбання будинку на ім`я малолітньої ОСОБА_4 . Рішенням виконавчого комітету Васильківської селищної ради Дніпропетровської області від 30.10.2014 року № 114 дано згоду ОСОБА_3 на оформлення права власності на житловий будинок на ім`я малолітньої ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Таким чином, позивач з власної ініціативи дав згоду на оформлення договору купівлі-продажу на ім`я малолітньої доньки, а тому підстави для задоволення позову відсутні. Крім того, відповідач зазначив, що розписки були видані в 2011-2014 роках, договір купівлі-продажу вказаного будинку нотаріально посвідчений 03.11.2014 року. До суду ОСОБА_1 звернувся в 2019 році, у зв`язку з чим просив застосувати до спірних правовідносин положення Цивільного Кодексу України про сплив строків позовної давності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого.

ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом належав житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

З витребуваних з Васильківської державної нотаріальної контори матеріалів видно, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є батьками неповнолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

03 листопада 2014 року батьки неповнолітньої ОСОБА_4 дали згоду на купівлю житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходяться по АДРЕСА_1 їхній неповнолітній доньці ОСОБА_4 за суму 40000 грн. та надали право підпису в договорі купівлі-продажу вищевказаної нерухомості її матері ОСОБА_3 . Справжність підписів ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , які зроблені у присутності нотаріуса, засвідчені державним нотаріусом Васильківської державної нотраіальної контори Гордієнко І.В., а також нотаріусом перевірено їх дієздатність.

Відповідно до договору купівлі-продажу, укладеного 03 листопада 2014 року та посвідченого Васильківською державною нотаріальною конторою Дніпропетровської області Кущевський В.М. продав, а ОСОБА_3 , діюча як законний представник від імені своєї малолітньої доньки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , купила житловий будинок, що розташований по АДРЕСА_1 .

З розписок, доданих позивачем до позовної заяви видно, що в період часу з 2011 по 2014 роки, ОСОБА_5 та ОСОБА_2 отримано від ОСОБА_1 кошти в сумі 54150 грн. в якості завдатку за купівлю будинку, розташованого по АДРЕСА_1 , а також в якості боргу за будинок.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 208 ЦК України в письмовій формі належить вчиняти правочини щодо яких законом встановлена письмова форма.

Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно з ч. 1 ст. 657 ЦК України договір купівлі-продажу житлового будинку або іншого нерухомого майна укладається в письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню та державній реєстрації.

Судом встановлено, що між сторонами дійсно відбулася усна домовленість про купівлю-продаж житлового будинку, на виконання якої ОСОБА_5 та ОСОБА_2 отримали від позивача за період з 24.10.2011 по 06.06.2014 роки грошові кошти за будинок та в подальшому 03.11.2014 року між ОСОБА_2 та законним представником неповнолітньої ОСОБА_4 - ОСОБА_3 був укладений та нотаріально посвідчений договір купівлі-продажу спірного будинку. При цьому позивач надав свою згоду на укладення даного правочину та на право підпису в договорі купівлі-продажу матір'ю неповнолітньої доньки - ОСОБА_3 .

Щодо застосування судом строку позовної давності на підставі поданого клопотання відповідача суд зазначає таке.

Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється у три роки (статті 256 та 257 ЦК України).

Статтею 261 ЦК України встановлено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Розписки про отримання відповідачем грошових коштів за продаж будинку датовані періодом з 2011 по 2014 роки, 03.11.2014 року укладений договір купівлі-продажу спірного житлового будинку, однак із позовом ОСОБА_1 звернувся до суду лише у вересні 2019 року.

Відповідно до ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

За змістом статей 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи в межах заявлених фізичними або юридичними особами вимог і на підставі наданих ними доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (стаття 263 ЦПК України).

Згідно з п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» встановивши, що строк для звернення з позовом пропущено без поважної причини, суд у рішенні зазначає про відмову в позові з цих підстав, якщо про застосування позовної давності заявлено стороною у спорі, зробленою до ухвалення ним рішення, крім випадків, коли позов не доведено, що є самостійною підставою для цього.

Таким чином, відмова у задоволенні позовних вимог у зв`язку з пропуском строку позовної давності є самостійною підставою для ухвалення рішення суду про відмову в задоволенні позовних вимог, однак суд, проаналізувавши в сукупності наявні у справі докази, дійшов висновку про необгрунтованість та недоведеність позову ОСОБА_1 про стягнення з ОСОБА_2 завдатку за договором купівлі-продажу житлового будинку, а тому у його задоволенні має бути відмовлено саме з цих підстав.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 208, 655, 657 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 89, 141, 211, 247, 259, 263, 279 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення завдатку за договором купівлі-продажу житлового будинку - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Васильківський районний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя І.Г. Битяк