Провадження № 2/761/6645/2019
У Х В А Л А

02 серпня 2019 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Рибак М.А., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Торгово-промислової палати України, третя особа: ОСОБА_2 про поновлення порушених трудових прав, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з даним позовом.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, як вбачається з позовної заяви позивачем визначено ціну позову у розмірі 2 119 310,48 грн.

Разом з тим, згідно змісту позовних вимог позивач, окрім вимоги майнового характеру щодо стягнення з відповідача середнього заробітку за час прострочення видачі трудової книжки та за час прострочення проведення повного розрахунку у розмірі 2 119 310,48 грн. просить суд також зобов`язати відповідача належно оформити припинення повноважень ОСОБА_1 на виборній посаді віце-президента Торгово-промислової палати України, визначити датою припинення цих повноважень 27.05.2019, видати відповідний наказ та відповідно до ст. 118 КЗпП запропонувати посаду, яку ОСОБА_1 займала до обрання на виборну посаду або іншу рівноцінну посаду; зобов`язати відповідача внести відповідний запис до трудової книжки ОСОБА_1 відповідно до Постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду від 30.01.2019 року справа 757/40835/15-ц та видати трудову книжку ОСОБА_1 .

Таким чином, спір, який виник між сторонами, має одночасно майновий та немайновий характер та окрім вимоги майнового характеру позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв, які подаються до суду фізичною особою, немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а із позовних заяв, які подаються до суду, майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відтак, виходячи з положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір», позивач зобов`язаний сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у сумі 9605, 00 грн. та за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 1536,80 грн., та надати до суду квитанцію на підтвердження його сплати

Проте, до позовної заяви позивачем додано квитанцію про сплату судового збору лише у сумі 9605, 00 грн.

Отже позивачу слід надати до суду документ, який би підтверджував доплату судового збору у розмірі 1536,80 грн.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч. 4 ст. 62 ЦПК України, визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" (далі - Закон).

Як вбачається з позовної заяви, її підписано та направлено до суду представником позивача адвокатом Маселко Р.

На підтвердження повноважень на представництво ОСОБА_3 до матеріалів позову адвокатом долучено копію ордеру серії ЛВ № 080829 про надання правової допомоги, а також копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 20 Закону під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Таким чином, судові органи чітко відокремлені від інших органів державної влади.

Згідно з підпунктом 15.4 пункту 15 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року № 36, ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням за необхідності виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону № 5076-VI.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».

Отже, в ордері про надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду.

Окрім того, повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру виданого на ведення справи в суді, а не його копією.

Слід також зазначити, що повноваження адвоката, зокрема, в даному випадку щодо підписання позовної заяви, повинно підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтом та адвокатом домовленості стосовно об`єму наданих йому повноважень, шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 18 жовтня 2018 року у справі № 811/1507/18, від 29 травня 2019 року у справі № 202/5348/18.

В постанові Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 202/5348/18 викладена правова позиція, в якій зазначено, що відповідно до статті 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». Відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.Згідно з вимогами статті 62 ЦПК України, ордер, який посвідчує повноваження адвоката як представника, подається в оригіналі. Відповідність оригінала копії ордеру може бути посвідчена підписом судді, після чого копія приєднується до матеріалів справи. Можливості посвідчення відповідності оригіналу копії ордеру самостійно адвокатом положеннями ЦПК України і Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» не передбачено.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду квитанцію на підтвердження сплати судового збору у розмірі 1536,80 грн., а також надати суду оригінал документа, що підтверджує повноваження адвоката Маселко Р. здійснювати представництво інтересів ОСОБА_1 із конкретним зазначенням органу судової влади.

У відповідності з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Торгово-промислової палати України, третя особа: ОСОБА_2 про поновлення порушених трудових прав - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ М.А. РИБАК