Справа № 189/910/19
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

11.06.2019 року суддя Покровського районного суду Дніпропетровської області Чорна О.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви Управління соціального захисту населення Покровської райдержадміністрації до ОСОБА_1 про стягнення зайво виплаченої допомоги на дітей одиноким матерям, -

встановив:

До суду надійшов позов Управління соціального захисту населення Покровської райдержадміністрації, в якому позивач просить стягнути з відповідачки, ОСОБА_1 , зайво виплачену допомогу на дітей одиноким матерям у розмірі 348,15 гривень.

Суддя, ознайомившись з позовною заявою та додатками до неї, дійшов висновку, що подана позовна заява не відповідає вимогам встановленим ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Натомість, позовна заява не містить ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (позивача), офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Згідно п.9 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс та очікує понести у зв`язку з розглядом справи, але заява такого розрахунку не містить.

Згідно п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У наданій позовній заяві така інформація не міститься.

Позивачем заявлена позовна вимога майнового характеру.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридична особа сплачує судовий збір у розмірі 1,5% від ціни позову.

Позивач надав клопотання про розгляд справи та звільнення від сплати судового збору, мотивуючи свою заяву тим, що кошторисом на 2019 рік позивача не передбачені витрати на сплату судового збору, на підставі чого вважає за необхідне звільнити його від сплати.

Однак суддя, дослідивши матеріали позову, не находить підстав для звільнення позивача від сплати судового збору чи відстрочення сплати.

Згідно закону України «Про судовий збір» він не є особою, звільненою від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 8 закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті, а саме, враховуючи майновий стан сторони, однак, суддя наголошує, що відсутність у кошторисі закладених витрат на оплату судового збору та інші питання, які стосуються внутрішньої діяльності державної юридичної особи, не є і не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору; щодо відстрочення сплати судового збору - саме відсутність закладених до кошторису витрат на оплату судового збору ставить під сумнів подальшу сплату судового збору, отже позивач повинен сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі та надати суду докази його сплати.

Відповідно до ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто та (або) через представника.

Відповідно до ч 4 ст. 58 ЦПК України держава, територіальна громада бере участь у справі через відповідний орган державної влади, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник або представник.

Позов та клопотання від звільнення судового збору підписані начальником управління Носач С.В., але при цьому не надані документи, які б засвідчували право даної посадової особи подавати та підписувати позовні заяви, звертатися до суду, реалізовувати від імені позивача відповідні процесуальні права та обов`язки (витяг щодо статусу юридичної особи, права керівника установи уповноважувати посадових осіб позивача для участі в судовому розгляді, накази про призначення особи, довіреності тощо).

Згідно з п. 1 ч. 4 ст.185 ЦПК України позовна заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не мала права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Із цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду щодо оформлення позову у відповідності до вимог ст. 175 ЦПК України, а саме, надання представником позивача належних документів, що посвідчують повноваження представника, яким підписано та подано позов, сплати ним судового збору, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Отже, позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення наведених недоліків десять днів. Якщо у цей строк позивач відповідно до ухвали суду виконає вимоги, визначені статтею 175 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя-

ухвалив:

Позовну заяву Управління соціального захисту населення Покровської райдержадміністрації до ОСОБА_1 про стягнення зайво виплаченої допомоги на дітей одиноким матерям - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення наведених вище недоліків десять днів з моменту отримання даної ухвали шляхом подання виправленої позовної заяви з урахуванням зазначених в ухвалі недоліків, підписаної належним представником та наданням доказів сплати судового розгляду і повноважень представника позивача; роз`яснити, що в іншому випадку заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Чорна О.В.