09.12.2019 227/3429/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2019 року м. Добропілля

Добропільський міськрайонний суд Донецької області в складі:

головуючого судді Любчик В.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Сафронової К.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в приміщенні Добропільського міськрайонного суду Донецької області позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Добропільської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

позивач звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , Добропільської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що після смерті бабусі ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилася спадщина, яка складається із житлового будинку АДРЕСА_1 , який в цілому належав чоловіку спадкодавця ОСОБА_4 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадщину після смерті якого прийняла його дружина ОСОБА_3 , як така, що спільно з чоловіком проживала до його смерті, від спадщини не відмовилась, але не оформила своїх спадкових прав. Спадкоємцями п`ятої черги за законом після смерті ОСОБА_3 є позивач та її рідна сестра ОСОБА_2 , інші спадкоємці відсутні. При зверненні до нотаріуса із заявою, щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно ОСОБА_3 , позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва, про що винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій в якій зазначено, що пропущено строк подання заяви про прийняття спадщини терміном у шість місяців, встановлений ст. 1270 ЦК України та рекомендовано звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач зазначила, що несвоєчасно звернулася із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини, з причини добросовісної помилки щодо прийняття спадкового майна, оскільки після смерті бабусі фактично вступила у володіння спадковим житловим будинком, доглядала за нерухомим майном, тому і вважала, що прийняла спадщину. Також, зазначила, що мала намір оформлювати право власності на нерухоме майно, оскільки вважала, що документи на будинок відсутні. Разом із тим, у травні 2019 року, при здійсненні ремонту в будинку знайшла рішення виконавчого комітету від 25.04.1957 року та договір про надання в безстрокове користування земельною ділянкою для будівництва житлового будинку від 27.06.1957 року.

Ухвалою Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 19 серпня 2019 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 19.09.2019 року закрито підготовче провадження, призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Позивач та представник позивача у судове засідання не з`явилися, звернулися до суду із заявами про розгляд справи без їх участі, в якій позовні вимоги підтримують у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою, згідно якої просить суд розглянути справу за її відсутністю. Проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Представник Добропільської міської ради Донецької області у судове засідання не з`явився,про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, доказів поважності своєї неявки, відзиву на позовну заяву або заяви про розгляд справи за відсутності відповідача до суду не надходило.

Згідно ст. 223 ЦПК України, неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

У відповідності до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених вимог, дослідивши матеріали справи і докази в їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 77 років, про що свідчить долучена до матеріалів справи копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , яке було видано відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Добропіллю Добропільського міськрайонного управління юстиції Донецької області, про що зроблено відповідний актовий запис № 68.

Із долученої до матеріалів справи постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 456/02-31 від 23.05.2019 року вбачається, що приватний нотаріус Добропільскього міського нотаріального округу Донецької області Молодняк Л.П., після вивчення наданих гр. ОСОБА_1 документів, в тому числі заяви, поданої особисто 17.05.2019 року про бажання прийняти спадщину та отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на нерухоме майно, належне її бабці - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ; матеріалів спадкової справи № 158/2019, відкритої до майна померлої, для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно, яке залишилось після її смерті відмовила позивачу в оформленні свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її рідної бабки з боку батька ОСОБА_3 , оскільки пропущений строк подання заяви про прийняття спадщини терміном шість місяців, встановлений ст. 1270 ЦК України, зареєстровані спадкоємець та спадкодавець за різними адресами.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Отже, правила частини третьої ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26.09.2012 року (справа № 6-85цс12) та 04.11.2015 року (справа № 6-1486цс15), від 14.09.2016 року (справа № 6-1215цс16).

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався цим правом на прийняття спадщини через відсутність іншої необхідної інформації то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України за № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, викладених у Листі № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Норми процесуального права передбачають, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Щодо обов`язку доказування і подання доказів, то кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Зазначаючи про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач вказує, як на причину, факт того, що вона фактично вступила у володіння спадковим майном, доглядала за нерухомим майном, тому і вважала, що прийняла спадщину.

Разом із тим, фактичне володіння позивачем спадковим майном не є поважною причиною пропуску строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини, тобто такою, що пов`язана з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач достовірно знала про час та місце відкриття спадщини, наявність спадкового майна у спадкодавця, однак ніяких дій щодо прийняття спадщини не вчиняла майже 10 років після її відкриття, жодних доказів, які б вказували та підтверджували поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, а саме наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, що перешкоджали позивачу звернутися з відповідною заявою суду не надано.

Аналізуючи наведені докази в їх сукупності і взаємозв`язку, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 1223, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст. ст. 2, 10, 12, 13, 27, 81, 82, 89, 141, 211, 258-259, 263, 265, 268, 273, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

у х в а л и в:

у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Добропільської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Донецького апеляційного суду через Добропільський міськрайонний суд Донецької області. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.М. Любчик

09.12.2019