Ухвала

04 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 712/13032/18

провадження № 61-21273ск19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 09 липня 2019 року та на постанову Черкаського апеляційного суду від 24 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Фінансовий Партнер», ОСОБА_2 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінстрим», Благодійний фонд «Розвиток Черкащини», ОСОБА_3 про визнання договору недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 09 липня 2019 року та на постанову Черкаського апеляційного суду від 24 жовтня 2019 року в указаній вище справі.

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону за подання та розгляд касаційної скарги.

ОСОБА_1 у своїй заяві просить звільнити його від сплати судового збору, у зв`язку з матеріальним становищем, оскільки він отримує пенсію в невеликому розмірі, що підтверждує довідкою ПФУ, інші доходи відсутні, його дружина за станом здоров`я не працює, а розмір судового збору перевищує 5 відсотків її річного доходу.

Дослідивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, з огляду на таке.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведені заявником доводи не підтверджені належними доказами, які б свідчили про неможливість сплати судового збору, зокрема доказів про доходи чи їх відсутність за 2018 рік.

Відмовляючи у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд бере до уваги, що наведені заявником доводи не підтверджені належними доказами, які б свідчили про неможливість сплати судового збору, зокрема доказів про доходи чи їх відсутність за січень - грудень 2018 року, оскільки заявником надана лише довідка від 12 листопада 2019 року, № 6415, в якій зазначено, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в управлінні ПФУ Головного управління ПФУ в Черкаській області та отримує пенсію за віком, разом із тим не надано доказів про відсутність інших джерел доходу, які б підтверджувалися відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків ДФС України про суми виплачених доходів за чотири квартали 2018 року.

Суд також бере до уваги, що касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять даних, що заявник є непрацездатною особою.

Інші доводи заявника також не підтверджені жодними доказами.

За таких обставин, у суду відсутні підстави вважати, що за попередній календарний рік заявник мав дохід, який не дозволяє йому сплатити судовий збір за подачу касаційної скарги.

Разом з тим, заявнику необхідно врахувати, що при розгляді клопотання про зменшення розміру судового збору або звільнення від сплати судового збору слід надати докази, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за 2018 рік або надати докази про відсутність доходів.

Обставини, зазначені у клопотанні, не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки не підтверджують з достовірністю скрутний майновий стан заявника, що перешкоджає йому виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої касаційної скарги судовим збором.

Констатація заявником скрутного матеріального становища без надання доказів на підтвердження цих обставин не може вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, що узгоджується із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

За таких обставин, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на час звернення позивача до суду) за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Пунктом 21 Постанови Пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10 (абзац перший пункту 21 в редакції Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 25 вересня 2015 року) встановлено, що законом передбачено сплату судового збору за подання апеляційної та касаційної скарги на рішення суду в певному розмірі виходячи зі ставки судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги незалежно від оспорюваної суми (підпункти 6, 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI).

Заявник оскаржує рішення судів першої та апеляційної інстанції, якими відмовлено у задоволенні вимог за його позовом щодо визнання договору недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння.

ОСОБА_1 звернувся із позовними вимогами у жовтні 2018 року про визнання договору недійсним (вимога немайнового характеру) та витребування майна з чужого незаконного володіння (вимога майнового характеру).

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 01 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 762,00 грн.

Таким чином, за подання касаційної скарги в частині оскарження щодо вимог немайнового характеру підлягає сплаті судовий збір в розмірі 1 409,60 грн (1 762,00 грн?0,4)?200%.

Відповідно до підпункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Враховуючи, що із поданої касаційної скарги та доданих до неї матеріалів не вбачається ціни позову щодо вимог майнового характеру (витребування майна з чужого незаконного володіння), неможливо розрахувати розмір судового збору, а тому заявнику необхідно самостійно обрахувати розмір судового збору за подання касаційної скарги та надіслати до Верховного Суду документ про сплату судового збору в порядку та розмірі встановлених законом та документи на підтвердження ціни позову ( експертна оцінка майна, тощо) для перевірки правильності розміру сплаченого заявником судового збору .

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: 6007, ККДБ: 22030102, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA026007. На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України, статтею 8 Закону України «Про судовий збір»,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Касаційну скаргу скаргу ОСОБА_1 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 09 липня 2019 року та на постанову Черкаського апеляційного суду від 24 жовтня 2019 року за результатами перегляду даного рішення у справі залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров