Справа №642/1088/18
Провадження №2/642/832/19
Рішення

Іменем України

06 грудня 2019 року

Ленінський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Гримайло А.М.

при секретарі Сорокіній Ю.В.

без участі сторін

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Харківської міської ради, третя особа: державний нотаріус Другої Харківської державної нотаріальної контори Пилипенко О.В. про визнання права власності на спадкове майно

ВСТАНОВИВ:

До Ленінського районного суд м. Харкова звернулася ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Харківської міської ради, третя особа: державний нотаріус Другої Харківської державної нотаріальної контори Пилипенко О.В., Холодногірський районний у м. Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану про оголошення особи померлою та визнання права власності на спадкове майно.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 19.03.2019 року відкрито провадження у справі.

Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , який являється чоловіком Позивача. Для підтвердження факту, Позивачем надано копію свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

Також Позивач зазначає, що 13.11.219 року державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори Пилипенко О.В. видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Постанова мотивові тим, що спадкове майно, на яке ОСОБА_1 бажає отримати право власності належить на праві власності діду спадкодавця, а саме ОСОБА_4 . І хоча можна встановити, що ОСОБА_3 фактично прийняв спадщину за правом представлення, відсутній будь-який документ, який би підтверджував факт смерті ОСОБА_4 . А тому державний нотаріус Другої Харківської державної нотаріальної контори Пилипенко О.В не видав свідоцтво про право власності на спадкове майно.

Звертаючись до суду з вимогою про оголошення особи померлою, ОСОБА_1 зазначає, що в ІНФОРМАЦІЯ_6 під час воєнних дій, ОСОБА_4 покинув будинок та більше не з`являвся, що дає підстави вважати, що особа на сьогоднішній день померла.

Адвокат Натина Андрій Олексійович, який діє в інтересах ОСОБА_1 , звертався з адвокатськими запитами до Державного архіву Харківської області, а також до Головного територіального управління юстиції у Харківській області з метою отримання копії свідоцтва про смерть ОСОБА_4 .. Не отримуючи відповіді на такі запити, адвокат Натина А.О., звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з клопотанням про витребування таких доказів.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 21.05.2019 року, клопотання представника позивача та відповідача задоволені.

Витребувано з КП «Міський архів» (61052, м. Харків, вул. Конєва, 7) належно завірені копії всіх документів, що мають відношення до ОСОБА_4 (приблизно ІНФОРМАЦІЯ_5 ), містять інформації про дату народження, дату смерті, дітей ОСОБА_4 , містять інформацію про власність, відчуження такої, інше.

Витребувано з Головного територіального управління юстиції в Харківській області (61022, м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 16) належно завірені копії документів про народження ОСОБА_4 (приблизно ІНФОРМАЦІЯ_5 ) про його походження, реєстрацію шлюбу, розірвання шлюбу, а також про смерть ОСОБА_4 (приблизно ІНФОРМАЦІЯ_5 ).

Витребувано з Державного архіву Харківської області (61003, м. Харків, пр. Московський, 7) належно завірені копії документів, що мають відношення до ОСОБА_4 (приблизно ІНФОРМАЦІЯ_5 ), містять інформацію про народження, дату смерті, дітей, інформацію про власність, відчуження такої, інше.

Витребувано з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради (м. Харків, майдан Павловський, 1/3) належно завірені копії будь-яких документів, що мають відношення до житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_4 .

Витребувано з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради (м. Харків, майдан Павловський, 1/3) належно завірені копії будь-яких документів, що мають відношення до ОСОБА_4 (приблизно ІНФОРМАЦІЯ_5 ), документи про право власності, на забудову, господарська книга.

Витребувано з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради (м. Харків, майдан Павловський, 1/3) належно завірені копії інвентаризаційної справи будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_4 .

На виконання вимог ухвали про витребування доказів від 21.05.2019 року, комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради було надано до суду інвентаризаційну справу на будинок АДРЕСА_1 . Згідно наданої інвентаризаційної справи, встановлено, що житловий будинок АДРЕСА_1 , був побудований у 1927 році ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Рішенням Харківського міського бюро технічної інвентаризації від 21.11.1956 року 1/2 частина житлового будинку була зареєстрована на ОСОБА_5 .

Рішенням Народного суду 8-ої ділянки Ленінського району м. Харкова у справі №2-348 1956р. від 06.09.1956 року було встановлено, що дійсно в ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_4 помер. Було порекомендовано ОСОБА_5 звернутися до правомочних органів для реєстрації права власності на іншу частину домоволодіння.

Ознайомившись з наданими до суду доказами, адвокат Натина А.О., в інтересах ОСОБА_1 , подав до суду уточнену позовну заяву. Уточнена позовна заява подана згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України. Уточнюючи позовні вимоги, представник позивача скористався правом на зменшення позовних вимог, а саме просить суд визнати право власності на спадкове майно.

В обґрунтування вимог позивач зазначає, що матеріали справи містять належні та допустимі докази, які підтверджують факт смерті ОСОБА_4 в ІНФОРМАЦІЯ_6. Зазначає також, що після смерті ОСОБА_4 , житловий будинок АДРЕСА_1 фактично переходив у власність родичам, які продовжували проживати у зазначеному житловому будинку.

Представником Харківської міської ради надано до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника Харківської міської ради та ухвалити рішення згідно чинного законодавства.

Відповідачем ОСОБА_2 надано до суду відзив на уточнену позовну заяву, яким вона позовні вимоги ОСОБА_1 визнала та просила суд їх задовольнити.

Державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори Пилипенко О.В. надано до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Представник Позивача надав до суду заяву, якою позовні вимоги підтримував в повному обсязі, просив суд ухвалити рішення за відсутності учасників справи.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч.3, ч.4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу.

Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи та надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову з огляду на наступне.

Так, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

Матеріали справи також містять підтвердження, що ОСОБА_4 помер в ІНФОРМАЦІЯ_6, однак документального підтвердження такого не збереглося. Після смерті ОСОБА_4 спадщину за ним фактично прийняли як спадкоємці першої черги в рівних частинах його дружина ОСОБА_5 та дочка ОСОБА_6 . Спадщину останні прийняли відповідно до положень ст. 548 і ст. 549 ЦК УРСР (в редакції 1963 року), оскільки обидві вони фактично вступили до управління та володіння спадковим майном. На час відкриття спадщини постійно проживали в даному будинку і згідно даних будинкової книги були зареєстровані у спадковому Будинку.

Відповідно до ч. 1 ст. 548 ЦК УРСР від 18.07.1963 рокуДля придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 549 Цивільного кодексу Української РСР від 18.07.1963 року визнається, що спадкоємець прийняв спадщину:

1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном;

Таким чином, після фактичного прийняття спадщини, ОСОБА_5 стала власником 3/4 (трьох четвертих) частин житлового будинку, а ОСОБА_6 стала власником 1/4 (одної четвертої) частини житлового будинку.

ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 . Майно, яке залишилося, перейшло у власність до її дочки ОСОБА_7 , яка прийняла спадщину, оскільки фактично вступила в управління та володіння спадковим майном.

Оскільки ОСОБА_8 уже мала свою частку у житловому будинку, то фактично прийнявши у спадок майно після смерті ОСОБА_5 , ОСОБА_8 стала власником цілого будинку.

ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_3 . Спадкове майно перейшло у власність її синові ОСОБА_3 . Останній прийняв спадщину на підставі п. 1 ч. 1 ст. 549 ЦК УРСР (редакція від 27.12.1996 року).

Так, після смерті ОСОБА_3 житловий будинок АДРЕСА_1 повинні успадкувати спадкоємці за законом. Такими є, а також судом встановлені, Позивач - ОСОБА_1 та Відповідач - ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У відповідності до вимог ст.ст.1217,1223 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або законом. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування одержують особи, зазначені у статтях 1261-1265 ЦК України.

Пленум Верховного Суду України у п.23постанови №7від 30.05.2008р.«Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

З роз`яснень в Постанові ПленумуВерхового суду України за № 7 від 30 травня 2008року «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що особа яка не має змоги реалізувати своє право на отримання свідоцтва про право на спадщину у нотаріальному порядку набуває право на звернення до суду у порядку позовного провадження із вимогами щодо визнання права на спадщину.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

15.12.1989 року ОСОБА_9 уклала шлюб з ОСОБА_3 , після чого отримала прізвище « ОСОБА_10 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_4 .

Частиною 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Статтею 78 ЦПК Українипередбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Частиною 6 статті 81 ЦПК Українипередбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Як вбачається з положень ч. 1ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку про задоволення позову в повному обсязі

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.4,5,13,76-81,128, 223, 263, 265, 268, 315 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), Харківської міської ради (61003, м. Харків, пл. Конституції, 7), третя особа: державний нотаріус Другої Харківської державної нотаріальної контори Пилипенко О.В. (61093, м. Харків, вул. Озерянська, 6) про визнання права власності на спадкове - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт серія НОМЕР_5 , виданий 05.08.1996 року Київським СВ РВ ХМУ УМВС України в Харківській області, ІПН НОМЕР_6 ) право власності, в порядку спадкування за законом на житловий будинок АДРЕСА_1 (загальною площею 46.8 м. кв. (метрів квадратних), з житловою площею 31.4 м. кв. (метрів квадратних).

Рішення може бути оскаржено в Харківський апеляційний суд через Ленінський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Гримайло А.М.