Справа № 398/991/19
Провадження № 2/398/997/19
У х в а л а

"26" березня 2019 р., суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Ніколаєв М.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, в інтересах якого діє представник адвокат ОСОБА_2, до Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Житло-Граніт» про визнання права власності на нерухоме майно та скасування безпідставно нарахованого боргу,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати за позивачем право власності на кооперативну двокімнатну квартиру № 154, яка знаходиться за адресою: вул. Сидоренка, 2 у м. Олександрія Кіровоградської області, та зобовязати ОСББ «Житло-Граніт» скасувати безпідставно нарахований борг позивачу щодо сплати пайових внесків за квартиру № 154, яка знаходиться за адресою: вул. Сидоренка, 2 у м. Олександрія Кіровоградської області, у розмірі 18 915,90 грн.

Дослідивши заяву та додані документи, суддя дійшов висновку, що вказана заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 175,177 ЦПК України.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, майнового - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», у частині першій статті 7, встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 1 921 грн.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд задовольнити одну вимогу немайнового характеру по суті правовідносин та одну майнового характеру:

- визнати за ним право власності на кооперативну двокімнатну квартиру № 154, яка знаходиться за адресою: вул. Сидоренка, 2 у м. Олександрія Кіровоградської області,

- зобовязати ОСББ «Житло-Граніт» скасувати безпідставно нарахований борг позивачу щодо сплати пайових внесків за квартиру № 154, яка знаходиться за адресою: вул. Сидоренка, 2 у м. Олександрія Кіровоградської області, у розмірі 18 915,90 грн.

Заявником разом з позовною заявою подано одну квитанції про сплату судового збору у розмірі по 768, 40 грн, що відповідає судовому збору за одну вимогу не майнового характеру.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до пунктів 2, 9 та 10 частини першої статті 177 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості, а у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Як вбачається з позовної заяви та додатків до неї, вартість об'єкту нерухомого майна кооперативної двокімнатної квартири не визначена, ціна позову не зазначена.

Виходячи з наведеного, заявник мав сплатити суму судового збору, відповідно до встановлених Законом України «Про судовий збір» ставок, враховуючи положення частини першої статті 177 ЦПК України та кількості позовних вимог.

Відповідно до частини другої статті 177 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Як вже зазначалося, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тому, суд попередньо визначає розмір судового збору за вимогу про визнання права власності на спірну квартиру - 3 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розмірі 5763,00 грн.

Згідно з вимогами ч.1 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач посилається на повну сплату пайових внесків за спірну квартиру, але посилання на докази що це доводять не навів.

В порушення вимог п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи.

Крім того, згідно з ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Частиною 5 статті 95 ЦПК України встановлено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу, підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Таким чином, в порушення вимог ст. 177 ЦПК України, до заяви долучені не засвідчені копії письмових доказів (без дати засвідчення).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Житло-Граніт» про визнання права власності на нерухоме майно та скасування безпідставно нарахованого боргу, залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків.

Запропонувати позивачу усунути зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки, та подати до суду нову позовну заяву, в якій вказати:

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи;

- посилання на докази, що підтверджують повну сплату пайових внесків за спірну квартиру.

Запропонувати позивачу направити до суду:

- квитанцію про додаткову сплату судового збору в розмірі 5763,00 грн. за такими реквізитами: отримувач коштів: Олександрійське УК м. Олександрія, 22030101; код отримувача (код ЄДРПОУ) 37944584; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банка отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача 1006; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу: судовий збір, за позовом __________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області (назва суду, де розглядається справа).

Запропонувати позивачу подати до суду засвідчені підписом позивача (із вказівкою дати засвідчення) копії письмових доказів, які долучені до позовної заяви.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви в п'ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз'яснити, що якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили після підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: М.В.Ніколаєв