УХВАЛА

"27" березня 2019 р. м.Житомир

Корольовський районний суд міста Житомира у складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

за участю секретаря судового засідання Тузенко А.О.,

розлянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Житомирі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «УкрСиббанк» в особі Житомирського відділення №4 АТ «УкрСиббанк», про визнання недійсним договору про надання споживчого кредиту і договору іпотеки,-

ВСТАНОВИВ :

В грудні 2018р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати недійсним договір про надання споживчого кредиту №0 від 13.10.2006р. , який укладено між АТ «УкрСиббанк» в особі начальника Житомирського відділення №4 АТ «УкрСиббанк» ОСОБА_2 та позивачем, з моменту його укладення;

- визнати недійсним договір іпотеки від 13.10.2006р., який укладено між АТ «УкрСиббанк» в особі начальника Житомирського відділення №4 АТ «УкрСиббанк» ОСОБА_2 та позивачем, посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_3;

- зобов»язати приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_3 виключити відповідні записи з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна та з Державного реєстру іпотек щодо обтяження майна, яке є предметом іпотеки на підставі договору іпотеки від 13.10.2006р.

Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 02.01.2019р. відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 14.02.2019р.

Позивач в судове засідання 14.02.2019р. не зявився, належним чином повідомлявся про день, час і місце розгляду справи (а.с.36).

Як свідчать докази, зібрані в матеріалах справи, 14.02.2019р. позивач на адресу суду надіслав заяву, в якій просив розгляд справи відкласти з метою скористатись професійною правничою допомогою адвоката, у зв'язку з чим розгляд справи відкладено на 27.03.2019р.

В судове засідання 27.03.2019р. позивач повторно не з`явився. Судова повістка, яка направлялась позивачу, повернулась на адресу суду з відміткою відділення поштоого зв"язку "інші причини повернення" (а.с.58).

Слід вказати, що судові повістки про виклик направлялись на адресу позивача: 10008, АДРЕСА_1, що була вказана останнім в позовній заяві.

В матерілах справи відсутні будь-які інші засоби зв"язку - офіційна електронна адреса, електронна пошта чи номер телефону, за допомогою яких можна було б повідомити позивача про розгляд справи.

Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (пп.3,4 ч.8 ст.128 ЦПК України).

Приписами ч.1 ст.131 ЦПК УКраїни визначено, що учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Враховуючи наведені норми чинного законодавства та зважаючи на те, що судові повістки направлялись на адресу позивача, вказану останнім в позовній заяві, слід зробити висновок про те, що ОСОБА_1 належним чином було повідомлено про час, дату і місце судових засідань.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» вказано на те, що строки, встановлені ЦПК України, є обов'язковими для судів та учасників судових процесів.

Пунктом 3 вказаної вище Постанови Пленуму ВССУ судам дано роз'яснення на те, що, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків у цивільних справах є, в т.ч. і правова та фактична складність справи; поведінка заявника, характер процесу та його значення для заявника.

Так, відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

Підстав для розгляду справи у відсутність позивача суд не вбачає, оскільки позивач не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, а можливість розгляду справи у зв'язку із його неявкою слід розуміти за п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, саме у взаємозв'язку із існуванням такої заяви.

Оскільки позивач ОСОБА_1, являючись ініціатором даного судового провадження, повідомлявся належним чином про день, час та місце судового розгляду, однак повторно не з'явився в судове засідання, доказів поважності причин неявки у судове засідання 14.02.2019 року та 27.03.2019 не надав, заяв про розгляд справи у його відсутність до суду не надходило, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивача.

У відповідності до вимог ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 257, 258-261, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «УкрСиббанк» в особі Житомирського відділення №4 АТ «УкрСиббанк» про визнання недійсним договору про надання споживчого кредиту і договору іпотеки - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м.Житомира протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В. П. Маслак