Ухвала

04 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 755/7681/19

провадження № 61-16708св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Сердюка В. В., Грушицького А. І., Фаловської І. М.,

учасники справи:

заявник - ОСОБА_1 ,

особа, дії якої оскаржуються - приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Крайчинський Сергій Станіславович,

заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Укргазбанк», Державне підприємство «Сетам»,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана ОСОБА_2 , на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року в складі судді Яворського М. А.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського С. С.

В обґрунтування поданої скарги ОСОБА_1 зазначила, що на виконанні приватного виконавця Крайчинського С. С. перебуває виконавче провадження № 57071482 з виконання рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 12 травня 2010 року, ухваленого у справі № 2-587/10 про стягнення з неї на користь ПАТ АБ «Укргазбанк» заборгованості за кредитним договором в розмірі 138 931,32 Євро, що еквівалентно станом на 22 жовтня 2009 року 1 656 944,24 грн. В процесі вчинення виконавчих дій приватним виконавцем описано належну їй квартиру АДРЕСА_1 , проведено її оцінку, та розміщено заявку на її реалізацію. 23 квітня 2019 року опубліковано оголошення про проведення електронних торгів, лот № 345982. Вважає дії виконавця незаконними, оскільки діє мораторій на звернення стягнення на майно, наданого як забезпечення кредиту в іноземній валюті.

Враховуючи наведене, ОСОБА_1 просила визнати неправомірними дії виконавця щодо реалізації на електронних торгах квартири АДРЕСА_1 у межах виконавчого провадження № 57071482.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 25 червня 2019 року в задоволенні скарги ОСОБА_1 відмовлено.

Відмовляючи в задоволенні скарги, суд першої інстанції виходив із того, що в квартирі боржник не проживає, та здає її в оренду, доказів на спростування вказаних обставин скаржник не надала, а тому є всі підстави вважати, що квартира АДРЕСА_1 не підпадає під дію Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті».

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу 26 липня 2019 року, тобто з пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження, визначеного частиною першою статті 354 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 серпня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану її представником ОСОБА_2 , залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, шляхом подання належних доказів пропуску строку на оскарження ухвали суду першої інстанції, сплати судового збору та надання оригіналу ордеру на представництво інтересів заявника в апеляційному суді.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року у відкритті апеляційного провадження, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , подану її представником ОСОБА_2 , на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 25 червня 2019 року, відмовлено.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, апеляційний суд виходив із того, що зазначені апелянтом підстави для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження не є поважними для забезпечення процедури поновлення строку на оскарження, оскільки не містять конкретизації та не підтверджуються належними доказами, з огляду на те, що апелянт отримала копію повного тексту оскаржуваної ухвали 10 липня 2019 року, а з апеляційною скаргою до суду звернулася 26 липня 2019 року, тобто пропустила один день строку на апеляційне оскарження, не надавши при цьому доказів такого пропуску процесуального строку, при цьому в самій заяві про усунення недоліків представником заявника не вказано жодної причини щодо поважності пропуску вказаного строку.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги

У вересні 2019 року ОСОБА_2 , який діє в інтересах та від імені ОСОБА_1 , подав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року, в якій просить скасувати зазначене судове рішення та справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду, обґрунтовуючи свої вимоги порушенням судом норм процесуального права.

У касаційній скарзі заявник вказує на те, що оскаржувана ухвала суду апеляційної інстанції постановлена без дотримання фундаментального принципу недопущення надмірного формалізму, що має наслідком позбавлення ОСОБА_1 гарантованого статтею 129 Конституції України права на апеляційний перегляд справи. При цьому, звертає увагу на те, що 15 липня 2019 року, тобто у передбачений законом процесуальний строку, ОСОБА_1 вперше було подано апеляційну скаргу на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 25 червня 2019 року безпосередньо до суду апеляційної інстанції, проте апеляційний суд ухвалою повернув скаргу з огляду на положення підпункту 15.5 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України та роз`яснив право звернення з апеляційною скаргою через суд першої інстанції, з подачею заяви про поновлення процесуального строку.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 17 вересня 2019 року відкрито касаційне провадження у зазначеній цивільній справі, витребувано матеріали справи та надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.

У жовтні 2019 року представник ПАТ АБ «Укргазбанк» подав до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу, в якому просив касаційну скаргу відхилити, оскаржувану ухвалу суду апеляційної інстанції залишити без змін.

Позиція та висновки Верховного Суду

Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за скаргоюОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича, заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Укргазбанк», Державне підприємство «Сетам», за касаційною скаргою ОСОБА_1 , яка подана ОСОБА_2 , на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Сердюк

А. І. Грушицький

І. М. Фаловська