Справа №359/7881/18
Провадження №2/359/760/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2019 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

при секретарі судового засідання Коробові О.П.,

за участю відповідача ОСОБА_1,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором,

встановив:

В жовтні 2018 року АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з вказаним позовом та обґрунтовує його тим, що 3 жовтня 2014 року позивач видав ОСОБА_1 кредитну картку «Універсальна», за допомогою якої відповідач набув можливість знімати грошові кошти та розраховуватись ними. Він зобовязався повертати АТ КБ «Приватбанк» зняті або витрачені ним грошові кошти та щомісячно сплачувати проценти за користування кредитом. У випадку неналежного виконання цих грошових зобовязань ОСОБА_1 зобовязався сплачувати пеню та штраф в розмірі 500 гривень та 5% від суми заборгованості.Відповідач неодноразово знімав грошові кошти та розраховувався ними. Однак він неналежним чином виконував кредитний договір. Тому у нього виник борг по поверненню кредиту в розмірі 2151 гривні 92 копійок, борг по сплаті процентів за користування ним в розмірі 4518 гривень 69 копійок, пеня в розмірі 6253 гривень 85 копійок та штраф в розмірі 1146 гривень 22 копійок. Загальний розмір боргу за кредитним договором становить 14070 гривень 68 копійок. ОСОБА_1 ухиляється від погашення цього боргу. Тому АТ КБ «Приватбанк» просить суд стягнути з відповідача борг за кредитним договором в розмірі 14070 гривень 68 копійок.

Представник позивача не зявився у судове засідання та подав клопотання (а.с.35), в якому вінпозов підтримує та не заперечує проти розгляду цивільної справи у його відсутності.

У судовому засіданні ОСОБА_1 визнав позов.

Заслухавши пояснення відповідача та дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах цивільної справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що 3 жовтня 2014 року позивач видав ОСОБА_1 кредитну картку «Універсальна», за допомогою якої відповідач набув можливість знімати грошові кошти та розраховуватись ними. Він зобовязався повертати АТ КБ «Приватбанк» зняті або витрачені ним грошові кошти та щомісячно сплачувати проценти за користування кредитом. У випадку неналежного виконання цих грошових зобовязань ОСОБА_1 зобовязався сплачувати пеню та штраф в розмірі 500 гривень та 5% від суми заборгованості.

Ці умови кредитного договору викладені у витязі з умов та правил надання банківських послуг (а.с.8-23). Факт отримання відповідачем кредитної картки та його ознайомлення з тарифами обслуговування кредитної картки «Універсальна» підтверджується копією підписаної ним анкети-заяви (а.с.7).

Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України позичальник зобовязується повернути банку або іншій фінансовій установі кредит у розмірі та на умовах, встановлених кредитним договором.

Згідно з ч.1 ст.549 цього ж Кодексу у разі порушення зобовязання боржник повинен сплатити неустойку (пеню, штраф).

Як розяснив Верховний Суд України в правовій позиції №6-2003цс15 від 21 жовтня 2015 року, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

З письмового розрахунку, приєднаного до позову (а.с.5-6), вбачається, що відповідач неодноразово знімав грошові кошти та розраховувався ними. Однак він неналежним чином виконує грошові зобовязання за кредитним договором. Тому у нього виник борг по поверненню кредиту в розмірі 2151 гривні 92 копійок, борг по сплаті процентів за користування ним в розмірі 4518 гривень 69 копійок та штраф в розмірі 1146 гривень 22 копійок.

Водночас, за вказане порушення на ОСОБА_1 вже накладений штраф. Додаткове стягнення з нього ще й пені буде свідчити про притягнення відповідача до подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те ж порушення, що прямо суперечить ст.61 Конституції України. Ретельний аналіз цих обставин свідчить про те, що розмір пені взагалі підлягає виключенню зі складу боргу за кредитним договором.

Таким чином загальний розмір боргу склав 7816 гривень 83 копійки (2151,92 + 4518,69 + 1146,22). Відповідач ухиляється від добровільного погашення цього боргу.

З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_1 на користь позивача належить стягнути борг за кредитним договором в розмірі 7816 гривень 83 копійок.

Згідно з ч.1 ст.141 та п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання, повязане з розподілом між сторонами судових витрат. Зокрема, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Встановлено, що АТ КБ «Приватбанк» сплатив судовий збір в розмірі 1762 гривень. Ця обставина підтверджується платіжним дорученням №PROM0BQ03S від 20 вересня 2018 року (а.с.32). Предявлений позов задоволений на 55,55% (7816,83 : 14070,68 х 100%).

З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_1 на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 978 гривень 79 копійок (1762 : 100% х 55,55%).

Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, абз.2 ч.6 ст.259, ст.ст.263-265, ч.6 ст.268 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» борг за кредитним договором в розмірі 7816 гривень 83 копійок.

У задоволенні позову в частині вимоги про стягнення боргу за кредитним договором в більшому розмірі акціонерному товариству комерційному банку «Приватбанк» відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» витрати на оплату судового збору в розмірі 978 гривень 79 копійок.

Повний текст рішення суду складено 28 березня 2019 року.

Рішення суду може бути оскаржено Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_2