Справа №538/325/19
Провадження по справі №2/538/214/19

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 березня 2019 року Лохвицький районний суд Полтавської області в складі головуючого судді Бондарь В.А., за участю секретаря судового засідання Криворучко В.І., розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківецької сільської ради Лохвицького району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Лохвицького районного суду Полтавської області із вищевказаним позовом.

Позов мотивовано тим, що 19 січня 2016 року помер батько позивача - ОСОБА_2, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії І-КЕ № 314062 від 20.01.2016 року, актовий запис № 04.

За життя ОСОБА_2 набув право на спадщину за заповітом після своєї сестри ОСОБА_3, яка померла 03 травня 2007 року (Свідоцтво про смерть серії І-КЕ № 069999 від 04.05.2007 року, актовий запис № 125), але не оформив своїх спадкових прав.

Після смерті ОСОБА_2, ОСОБА_1 звернулася до Першої лохвицької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої тітки ОСОБА_3, але Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01.06.2018 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки неможливо встановити ступінь споріднення між спадкоємцем та спадкодавцем, тобто що вони є племінниця та тітка, так як у спадкоємця відсутні свідоцтва про народження: батька - ОСОБА_2 та тітки - ОСОБА_3. Крім того, пропущено термін для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої 03.05.2007 року ОСОБА_3.

Посилаючись на вищевикладені обставини, позивач просить встановити факт, що ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_3, яка померла 03 травня 2007 року та на день смерті була зареєстрована в ІНФОРМАЦІЯ_1; визначити додатковий строк для прийняття спадщини ОСОБА_1, що відкрилася після померлої 03 травня 2007 року ОСОБА_3, терміном в один місяць.

Позивач в судове засідання не з"явилася, від представника надійшла заява про підтримання позовних вимог, справу просить розглядати без його участі.

Відповідач - представник Харківецької сільської ради Лохвицького району Полтавської області в судове засідання не зявився, направивши до суду заяву, в якій вимоги позову визнає в повному обсязі та просить справу слухати без участі представника.

Заслухавши покази свідків, дослідивши та давши оцінку доказам по справі, суд прийшов до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, рати-фікованою Верховною Радою України 17.07.1997р., кожен при вирішенні питань щодо його циві-льних прав і обовязків або встановленні обґрунтованості будь- якого кримінального обвинувачен-ня, висунутого проти нього, має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Суд зазначає, що Конвенція про захист прав і основоположних свобод людини є складовою частиною загальнонаціонального законодавства України.

Згідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Як вбачається з матеріалів справи, 19 січня 2016 року помер батько позивача - ОСОБА_2, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії І-КЕ № 314062 від 20.01.2016 року, актовий запис № 04.

За життя ОСОБА_2 набув право на спадщину за заповітом після своєї сестри ОСОБА_3, яка померла 03 травня 2007 року (Свідоцтво про смерть серії І-КЕ № 069999 від 04.05.2007 року, актовий запис № 125), але не оформив своїх спадкових прав.

Після смерті ОСОБА_2, ОСОБА_1 звернулася до Першої лохвицької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої тітки ОСОБА_3, але Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01.06.2018 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки неможливо встановити ступінь споріднення між спадкоємцем та спадкодавцем, тобто що вони є племінниця та тітка, так як у спадкоємця відсутні свідоцтва про народження: батька - ОСОБА_2 та тітки - ОСОБА_3. Крім того, пропущено термін для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої 03.05.2007 року ОСОБА_3.

Встановлено, ОСОБА_1 не може підтвердити факт родинних відносин з покійною ОСОБА_3, бо документи, які могли б підтвердити цей факт, в тому числі свідоцтва про народження ОСОБА_2 та ОСОБА_3 втрачені.

Згідно довідки Харківецької сільської ради Лохвицького району від 01.06.2018 року ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 проживала та була зареєстрована в ІНФОРМАЦІЯ_3 з 1950 року по день смерті 03.05.2007 року. В даному господарстві на час її смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований.

Відповідно ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно ст. 319 ЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд встановив цей факт.

Згідно з п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії.

Встановлення факту родинних відносин ОСОБА_1 необхідно для оформлення спадщини та одержання свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_3.

Так, свідок ОСОБА_4, допитана в судовому засіданні, пояснила суду, що раніше проживала в с. Архипівка, де проживала ОСОБА_3. ОСОБА_2 - рідний брат ОСОБА_3, разом з ОСОБА_1 часто приїздили до ОСОБА_3 та допомагали по господарству. Крім брата та племінниці, інших родичів ОСОБА_3 не мала.

Згідно пояснень у судовому засіданні свідка ОСОБА_5, яка суду пояснила, що дійсно ОСОБА_1 була племінницею ОСОБА_3, також в неї був рідний брат - ОСОБА_2 (батько позивача). ОСОБА_3 проживала одна, чоловіка та дітей в неї не було, допомогу по господарству здійснювали брат та племінниця. Поховання ОСОБА_3 здійснювала її племінниця ОСОБА_1.

У суду немає підстав ставити під сумнів показання свідків, які були допитані у судовому засіданні.

У звязку з викладеним встановлено, що ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_3, яка померла 03 травня 2007 року, а тому є підстави для встановлення факту родинних відносин.

На запит суду, державний нотаріус Першої лохвицької державної нотаріальної контори ГТУЮ у Полтавській області, надала інформаційну довідку зі СР (заповіти/спадкові договори), інформаційну довідку зі СР (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), відповідно до якої в шестимісячний термін після смерті 03.05.2007 року ОСОБА_3 з заявою про прийняття спадщини, чи про відмову від прийняття спадщини ніхто не звертався. Спадкова справа не заводилася.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

За змістом ст. 1272 ЦК України, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може звернутися до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, достатнього для подання такої заяви.

Поважними причинами слід вважати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.

Встановлено, що ОСОБА_1 у встановлений строк не звернулася до Першої лохвицької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, бо за життя її батько ОСОБА_2 запевнив, що він після смерті сестри вже вжив всіх заходів щодо прийняття спадщини та розпорядження спадковим майном та повідомив, що складе заповіт на користь ОСОБА_1. Про відсутність у ОСОБА_2 спадкових прав на майно сестри ОСОБА_3, ОСОБА_1 стало відомо лише після того, як вона після смерті 19.01.2016 року батька - ОСОБА_2 почала займатися оформленням належної їй спадщини, про яку їй було відомо з його слів.

За таких обставин суд вважає, що строк пропущений позивачем для звернення до нотаріальної контори з поважних причин, тому позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 89, 206, 211, 247, 265, 315-319 ЦПК України, ст. ст. 328, 1216, 1268, 1270, 1272 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування", суд

в и р і ш и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківецької сільської ради Лохвицького району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_4, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1) є племінницею ОСОБА_3, яка померла 03 травня 2007 року.

Визначити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_4, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1) додатковий строк в один місяць для прийняття спадщини, після померлої 03 травня 2007 року ОСОБА_3.

Рішення може бути оскаржене на підставі ч. 1 ст. 354 ЦПК України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У відповідності з п. 15.5 Розділу ХІІІ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Лохвицького

районного суду Полтавської області ОСОБА_6