Справа № 939/2207/19
УХВАЛА

04 грудня 2019 рокусмт Бородянка

Суддя Бородянського районного суду Київської області Унятицький Д.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Бородянської районної державної нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, просив зобов`язати нотаріуса Бородянської районної державної нотаріальної контори Ткаченко Ю.В. видати свідоцтво на право успадкування земельної ділянки без витягу з Державного земельного кадастру.

З позову вбачається, що він виник з приводу земельної ділянки, що розташована в с.Новозар`ївка Старобешівського району Донецької області.

Відповідно до ч.1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Пунктом 42 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01 березня 2013 року "Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ" передбачено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, оскільки і вказаний пункт роз`яснює, що до виключної підсудності відносяться також позови про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, і ч.1 ст. 30 ЦПК України вказує не на зміст позовних вимог, то віднесення позову до категорії, що пред`являється за місцезнаходженням майна відбувається не виключно за змістом позовних вимог, а виходячи з того, чи виник він з приводу нерухомого майна.

Таким чином, вказаний позов не належить до територіальної юрисдикції Бородянського районного суду Київської області, а підсудний Старобешівському районному суду Донецької області.

Частиною 9 статті 187 ЦПК України передбачено, що якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до розпорядження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02 вересня 2014 року територіальна підсудність цивільних справ Старобешівського районного суду Донецької області визначена Токмацькому районному суду Запорізької області.

Враховуючи викладене, оскільки справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Токмацького районного суду Запорізької області, то керуючись ст. 31 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бородянської районної державної нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину передати на розгляд Токмацького районного суду Запорізької області.

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складений 04 грудня 2019 року.

Головуючий-суддяД. Унятицький