ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

29 липня 2019 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Ковалевської Л.M.,

за участі секретаря Лисовець В.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину земельної ділянки в порядку спадкування за заповітом,-

ВСТАНОВИВ:

В квітні 2019 року представник позивача адвокат Твердохліб М.В. звернулась до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину земельної ділянки в порядку спадкування за заповітом.

Ухвалою судді від 13 травня 2019 року відкрито провадження у справі.

29 травня 2019 року від відповідача ОСОБА_2 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 про визнання права власності на частину земельної ділянки.

В підготовчому судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Твердохліб М.В. підтримали позовні вимоги, не заперечували проти прийняття зустрічного позову та не заперечували проти закриття підготовчого засідання.

Відповідач ОСОБА_2 позов не визнала, заявила клопотання про прийняття її зустрічного позову, та не заперечувала проти закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового засідання.

Відповідно ст. 193 ЦПК України встановлено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Крім того, законодавцем визначено поняття зустрічного позову де вбачається, що зустрічний позов - це самостійна позовна вимога, заявлена відповідачем у вже існуючому процесі для спільного розгляду з первісним з метою захисту своїх інтересів.

Більше того, зустрічний позов дозволяє розглянути в одному процесі дві різноспрямовані вимоги, що дає можливість заощадити час і сприяє більш швидкому захисту прав та інтересів сторін, а також запобігає можливості винесення суперечливих і взаємовиключних судових рішень у цивільній справі.

Поряд з цим з аналізу ст. 193 ЦПК України вбачається, що взаємний зв`язок як умова для прийняття зустрічного позову має місце у випадку, якщо вимоги відповідача і позивача виникають з одних правовідносин і коли на обґрунтування тієї й іншої вимоги наводяться спільні факти.

При цьому, у відповідності до ст. 197 ЦПК України при проведенні у справі підготовчого судового засідання вирішує питання про прийняття зустрічного позову, якщо це питання не було вирішено раніше.

Судом при вирішенні питання про прийняття даного зустрічного позову враховується те, що зустрічний позов поданий на стадії підготовчого судового засідання та перебування даної справи на стадії підготовчого судового засідання, виключно на якій сторонам надано право вирішувати питання про вступ у справі інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ в одне провадження і роз`єднання позовів, прийняття зустрічного позову, що свідчить про можливість вчинення відповідачем такої процесуальної дії шляхом подання зустрічного позову.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що вказані позови пов`язані між собою предметом спору та предметом доказування, також вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України та є такими, що нерозривно пов`язані між собою, а тому вважає за доцільне об`єднати вказані позови в одне провадження, оскільки їх спільний розгляд є доцільним для повного та об`єктивного з`ясування усіх обставин у справі і що в свою чергу надасть заощадити час і сприятиме швидкому захисту прав та інтересів сторін.

Спір між сторонами в добровільному порядку не врегульовано. Сторони по справі не заперечують проти закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду по суті.

Підстав для вирішення питань, визначених пунктами 8-14, 18-19 ч. 2 ст. 197 ЦПК України не встановлено.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку, що є всі правові підстави для закінчення підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст.197,200,258,260-261 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на частину земельної ділянки прийняти до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину земельної ділянки в порядку спадкування за заповітом та об`єднати в одне провадження.

Закрити підготовче провадження та призначити справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину земельної ділянки в порядку спадкування за заповітом та за зустрічним позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на частину земельної ділянки до судового розгляду по суті на 09 серпня 2019 року, на 12 год 30 хвл., в приміщенні Фастівського міськрайонного суду Київської області, вул. І.Ступака, 25, каб. 18.

Запропонувати відповідачу за зустрічним позовом у строк не пізніше 15 (п`ятнадцяти) днів з дня проголошення ухвали подати відзив на позов, у відповідності до вимог ст.178 ЦПК.

У строк, встановлений судом в ухвалі, відповідач має право надіслати:

1) суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову;

2) позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам копію відзиву та доданих до нього документів.

У разі ненадання відповідачем по зустрічному позову відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М.Ковалевська