"26" березня 2019 р. Справа № 363/431/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2019 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Рудюка О.Д.

за участі секретаря Клименко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгород заяву адвоката ОСОБА_1, яка представляє інтереси ОСОБА_2, про застосування заходів зустрічного забезпечення у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ГРОУФ Капітал факторинг», Товариства з обмеженою відповідальністю «Агенція нерухомості «Авіньйон», ОСОБА_2, треті особи: Державний реєстратор ОСОБА_4 Комунальне підприємство «Реєстрація нерухомості» Київської області, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 28 січня 2019 року заяву позивача ОСОБА_3 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ТОВ «ГРОУФ Капітал факторинг», ТОВ «Агенція нерухомості «Авіньйон», ОСОБА_2, треті особи: Державний реєстратор ОСОБА_4, КП «Реєстрація нерухомості» Київської області, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень задоволено частково. Накладено арешт (заборону) у вчинені будь-яких дій направлених на відчуження в будь-який спосіб обєкту нерухомості, а саме: квартири АДРЕСА_1, загальною площею 53,00 кв.м. та заборонено органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, іншим особам вчиняти певні дії, а саме: будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше) щодо обєкта нерухомості квартири АДРЕСА_1, загальною площею 53,00 кв.м.

19 березня 2019 року до суду надійшла заява від адвокат ОСОБА_1, яка представляє інтереси ОСОБА_2, про застосування заходів зустрічного забезпечення, а саме зобовязати ОСОБА_3 внести на депозитний рахунок Вишгородського районного суду Київської області 20 відсотків вартості обєкта нерухомості квартири АДРЕСА_1 у сумі 111 194,00 грн. Обґрунтовуючи заяву тим, що ОСОБА_2 позбавлена права вільно розпоряджатися своїм власним майном, а саме: квартирою №128 в будинку 6-Г по вулиці Шолуденка в м. Вишгород Київської області, в тому числі продавати, передавати в іпотеку, вносити її у заставу та інше. Крім того, ОСОБА_2, змушена нести витрати на утримання квартири протягом усього часу судового розгляду цивільної справи. Відповідно до висновку про вартість обєкту незалежної оцінки від 28 листопада 2018 року квартира оцінена в 555 970,00 грн.

Вивчивши матеріали заяви про застосування заходів зустрічного забезпечення та матеріали цивільної справи, суд прийшов до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Згідно ч.2 ст.154 ЦПК України, зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Частиною 3 статті 154 ЦПК України встановлено, що суд зобовязаний застосувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до ч.5 ст.154 ЦПК України, розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у звязку із забезпеченням позову.

Згідно ч.8 ст.154 ЦПК України строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Відповідно до ч.9 ст.154 ЦПК України особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Згідно ч.10 ст.154 ЦПК України якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Статтею 124 Конституції України задекларовано принцип обовязковості судових рішень, який з урахуванням положень ст.2, 18, 154 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про зустрічне забезпечення. При цьому, відповідно до ст.154 ЦПК України зустрічне забезпечення допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, тільки у випадку забезпечення позову, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричиненні забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

При розгляді клопотання про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п.43 Рішення у справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак, це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обовязкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Судом встановлено, що забезпечення позову на підставі ухвали Вишгородського районного суду Київської області від 28 січня 2019 року, яке виразилося у формі накладення арешту на квартиру, яка належить ОСОБА_2 на праві приватної власності, спричинить останній збитки у вигляді зносу квартири та зміни курсу валют, що вплаває на зменшення вартості квартири на ринку.

Натомість, суд приймаючи рішення про застосування зустрічного забезпечення вважає за необхідне зазначити, що розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи та повинен бути співмірним із заходами забезпечення позову та розміром збитків, яких може понести відповідач у звязку із забезпеченням позову.

Тому, суд вважає за доцільне визначити позивачеві розмір зустрічного забезпечення у сумі 50 000,00 грн. та зобовязати внести вказану суму на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України у Київській області.

Зустрічне забезпечення у сумі 50 000,00 грн. є достатньою компенсацією можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Отже, суд вважає за необхідне клопотання відповідача задовольнити частково та застосувати зустрічне забезпечення, зобовязавши позивача протягом десяти днів з дня постановлення ухвали внести на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України у Київській області кошти у сумі 50 000,00 грн.

Керуючись статтями 149-154, 258, 259, 260, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката ОСОБА_1, яка представляє інтереси ОСОБА_2, про застосування заходів зустрічного забезпечення у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ГРОУФ Капітал факторинг», Товариства з обмеженою відповідальністю «Агенція нерухомості «Авіньйон», ОСОБА_2, треті особи: Державний реєстратор ОСОБА_4 Комунальне підприємство «Реєстрація нерухомості» Київської області, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень задовольнити частково.

Визначити позивачу ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_1, індивідуальний податковий номер: НОМЕР_1, адреса реєстрації: 04060, м. Київ, вул. Академіка Грекова, 18 гуртожиток, адреса для листування: АДРЕСА_2) розмір зустрічного забезпечення у сумі 50 000,00 грн.

Зобовязати ОСОБА_3 сплатити вказану суму на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України у Київській області (код за ; Банк одержувача (ГУДКСУ): Державна казначейська служба України у м. Києві; Код банку МФО: 820172; Розрахунковий рахунок: 8661) у строк, що не перевищує десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову, тобто до 05 квітня 2019 року.

Зобовязати ОСОБА_3 у вказаний строк подати до суду документи, що підтверджують виконання ухвали суду про зустрічне забезпечення.

Розяснити ОСОБА_3, що у разі не виконання даної ухвали у вказаний строк, тобто до 05 квітня 2019 року, у відповідності із вимогами ч.10 ст.154 ЦПК України судом буде скасовано ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Копії ухвали рекомендованими листами невідкладно надіслати сторонам.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя О.Д.Рудюк