Справа № 576/1571/19
Провадження № 2/576/477/19
УХВАЛА

30 липня 2019 року м. Глухів

Суддя Глухівського міськрайонного суду Сумської області Усенко Л.М., розглянувши заяву про самовідвід у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Прокуратури Сумської області, Головного управління національної поліції в Сумській області, третя особа на стороні відповідача Сумський відділ поліції ГУНП в Сумській області про відшкодування шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі Позивач) звернувся до суду з позовом до Державної казначейської служби України, Прокуратури Сумської області, Головного управління національної поліції в Сумській області, третя особа на стороні відповідача Сумський відділ поліції ГУНП в Сумській області про відшкодування матеріальної шкоди завданої під час досудового розслідування пошкодженням арештованого (вилученого) майна, а саме автомобілю «BMW X6».

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.07.2019 року вказаний позов було розподілено судді Глухівського міськрайонного суду Усенко Л.М.

Водночас згідно штатного розпису в суді працює п`ять суддів, серед яких ОСОБА_2 , яка являється матір`ю Позивача.

Перед відкриттям провадження суддею Усенко Л.М. на підставі пункту 5 частини першої статті 36 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), частини першої статті 39 ЦПК України, до відкриття провадження у справі заявлено самовідвід, вказуючи, що колегою судді Усенко Л.М. є матір позивача. Тому, для виключення сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді, запобігання у подальшому нарікань на необ`єктивність та упередженість головуючого, а також звинувачень у заінтересованості у результаті розгляду справи, ним заявлений самовідвід.

Відповідно до положень частини восьмої статті 40 ЦПК України, вважаю можливим розглянути заяву про самовідвід без повідомлення учасників справи.

Вважаю заяву про самовідвід обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Положенням частини першої статті 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Згідно частини третьої статті 39 ЦПК України, самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до частини першої статті 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу (частина дев`ята статті 40 ЦПК України).

Згідно положень пункту 2.5 Бангалорських принципів поведінки судів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

При виконанні професійних обов`язків, суддя повинен бути незалежним від своїх колег у рішеннях, які йому належить виносити самостійно.

Згідно з Коментарем до Кодексу суддівської етики, затвердженого рішенням V з`їзду суддів України 24 жовтня 2002 року (у редакції, затвердженій XI черговим з`їздом суддів України 22 лютого 2013 року), затвердженим рішенням Ради суддів України від 04 лютого 2016 року № 1, інститут відводу (самовідводу) судді від участі у розгляді конкретної справи - це одна із найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Він покликаний ліквідувати найменшу підозру у заінтересованості судді у результатах розглянутої справи, навіть якщо такої заінтересованості немає, бо тут головним є публічний інтерес.

Згідно з установленою практикою Європейського суду з прав людини, наявність безсторонності має визначатись за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв, судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Таким чином, вищевикладена обставина свідчить про наявність об`єктивних обставин, які можуть викликати сумнів неупередженості та об`єктивності судді Усенко Л.М. як головуючого у даній справі, з боку не тільки учасників провадження, а і в об`єктивного спостерігача.

Враховуючи те, що довіра до суду є однією із ознак, які впливають як на якість судочинства так і на утвердження поваги громадян до закону і судової влади, з метою запобігання у майбутньому нарікань на необ`єктивність чи упередженість головуючого, звинувачень у заінтересованості у результаті справи, в тому числі щодо можливого суб`єктивного ставлення до Позивача, з огляду на те, що його матір є колегою головуючого суді та працює в тому ж самому суді, вважаю доцільним заяву, подану відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України про самовідвід - задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 126,129 Конституції України, статтями 36,39 - 40 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву судді Глухівського міськрайонного суду Сумської області Усенко Людмили Миколаївни про самовідвід задовольнити.

Відвести суддю Глухівського міськрайонного суду Сумської області Усенко Людмилу Миколаївну від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Прокуратури Сумської області, Головного управління національної поліції в Сумській області, третя особа на стороні відповідача Сумський відділ поліції ГУНП в Сумській області про відшкодування шкоди (справа № 576/1571/19 провадження №2/576/477/19).

Справу передати до канцелярії Глухівського міськрайонного суду Сумської області для визначення іншого судді в порядку, визначеному статтею 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л.М. Усенко