Справа № 308/2785/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 березня 2019 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Малюк В.М.,

при секретарі судового засідання Матіко Я.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгороді, цивільну справу за заявою Служби у справах дітей Ужгородської районної державної адміністрації як представник органу опіки та піклування в інтересах неповнолітньої ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, заінтересовані особи: ОСОБА_2, Ужгородська місцева прокуратура Закарпатської області про видачу обмежувального припису,

В С Т А Н О В И В:

Служба у справах дітей Ужгородської районної державної адміністрації як представник органу опіки і піклування, яка діє в інтересах дитини ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 звернулася до суду із заявою, де заінтересовані особи: ОСОБА_2, Ужгородська місцева прокуратура Закарпатської області, про видачу обмежувального припису.

В обґрунтування заяви заявник посилається на те, що 26.12.2018 року до них звернулася ОСОБА_3, яка повідомила про факт фізичного насильства над її похресницею ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2. Крім того, ОСОБА_3 повідомила, що її хрещена ОСОБА_1, 08.07.2004 року - 24.12.2018 року потрапила до центральної міської клінічної лікарні, внаслідок отримання тілесних ушкоджень, а саме: постраждала від жорстокого поводження зі сторони свого батька ОСОБА_2, який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3.

При огляді у медичному закладі у ОСОБА_1, 08.07.2004р.н. зафіксовано наступний діагноз: забій грудної клітини зліва; забій поперекового відділу хребта, мяких тканин вертлюга таза. Дитина ОСОБА_1, 08.07.2004р.н. розповіла, що після смерті її матері, батько ОСОБА_2 зловживає спиртними алкогольними напоями, постійно знущається з неї, вчиняє психологічний та моральний тиск, застосовує фізичну силу, без видимих на то причин. Побої мають систематичний характер.

Комісією у складі представників структурних підрозділів, а саме: служби у справах дітей, центру соціальних служб для сімї дітей та молоді, управління соціального захисту населення, а також, дільничного офіцера поліції СП Ужгородського РВП Ужгородського ВП було здійснено виїзд за адресою: с. Коритняни, вул. Духновича, 19 Ужгородського району, за основним місцем проживання ОСОБА_1. Під час візиту вдома нікого не було, про що засвідчено під час обстеження умов проживання.

На запит служби у справах дітей Ужгородської райдержадміністрації, службою у справах дітей Ужгородського міськвиконкому, 26.12.2018 року було здійснено виїзд по місцю проживання гр. ОСОБА_3, за адресою: м. Ужгород, вул. Руська, 58/17, для обстеження умов проживання та підготовки висновку служби у справах дітей Ужгородської райдержадміністрації, щодо тимчасового перебування ОСОБА_4, 08.07.2004р.н. у сімї своєї хрещеної матері гр. ОСОБА_3 Після завершення проведення перевірки по факту, службою у справах дітей гр. ОСОБА_5, 26.12.2018 р. за №937/12/01-17 було надано висновок про доцільність тимчасового перебування дитини в її сімї.

02.01.2019 року ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, було взято на облік служби у справах дітей, як дитину, що опинилася в складних життєвих обставинах, по підобліку дитина, яка зазнала фізичного насильства.

З посиланням на викладене та те, що ОСОБА_2 систематично допускає насилля відносно своєї неповнолітньої доньки ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, заявник на підставі ст.ст. 24,26,28 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» просить суд:

на період шести місяців застосувати до гр. ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, обмежувальний припис, у вигляді заборони спілкуватись з неповнолітньою ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 та наближатись до місця його перебування;

направити гр. ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 до департаменту соціального захисту населення Закарпатської обласної державної адміністрації (88000, м. Ужгород, вул. Тургенєва, 8) на проходження програми для кривдників строком на шість місяців.

У судове засідання представник заявника служби у справах дітей Ужгородської районної державної адміністрації як представник органу опіки та піклування ОСОБА_6 не зявилась, однак на адресу суду подала заяву про розгляд справи у її відсутності, просить вимоги викладені у заяві задоволити повністю.

Представник Ужгородської місцевої прокуратури у судове засідання не зявився, хоча про час і місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, однак надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності. Позовні вимоги підтримує повністю.

Заінтересована особа ОСОБА_2 у судове засідання не зявився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи за №308/2785/19, зокрема шляхом розміщення повідомлення на офіційному веб. сайті судової влади України. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Відповідно до приписів ч. ч. 1, 2 ст. 350-5 ЦПК України справа про видачу обмежувального припису розглядається судом за участю заявника та заінтересованих осіб. Неявка належним чином повідомлених заінтересованих осіб не перешкоджає розгляду справи про видачу обмежувального припису. Суд розглядає справу про видачу обмежувального припису не пізніше 72 годин після надходження заяви про видачу обмежувального припису до суду.

За таких обставин, суд визнав за можливе розглядати заяву за відсутності заінтересованої особи ОСОБА_2 на підставі доказів, наявних у матеріалах заяви.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, обєктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, суд дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню виходячи з наступного.

За правилами розділу IV глави 13 ЦПК України розгляд справ про видачу і продовження обмежувального припису провадиться в порядку окремого провадження, а ст. 294 цього Кодексу встановлено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Судом встановлено, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 є батьком ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про народження серії І-ФМ № 438348, повторно виданого 22.01.2019 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Ужгороду реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції у Закарпатській області.

Як встановлено судом, 24.12.2018 року ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5 потрапила до центральної міської клінічної лікарні, внаслідок отримання нею тілесних ушкоджень, а саме: постраждала від жорстокого поводження зі сторони свого батька ОСОБА_2, який фактично проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3.

Матеріалами справи встановлено, що при огляді в медичному закладі у ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5 зафіксовано наступний діагноз: забій грудної клітини зліва; забій поперекового відділу хребта, мяких тканин вертлюга та за, що підтверджено випискою з медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого №12922/934 від 26.11.2018 року.

Судом встановлено, що комісією у складі представників структурних підрозділів, а саме: служби у справах дітей, центру соціальних служб для сімї дітей та молоді, управління соціального захисту населення, а також, дільничного офіцера поліції СП Ужгородського РВП Ужгородського ВП було здійснено виїзд за адресою: с. Коритняни, вул. Духновича, 19 Ужгородського району, за основним місцем проживання ОСОБА_1, для обстеження умов проживання та зясування обставин по факту. Під час візиту вдома нікого не було. 26.12.2018 року комісією складено акт проведення оцінки рівня безпеки життя.

Крім того, на запит служби у справах дітей Ужгородської райдержадміністрації службою у справах дітей Ужгородського міськвиконкому, 26.12.2018 року було здійснено виїзд по місцю проживання гр. ОСОБА_3, за адресою: м. Ужгород, вул. Руська, 58/17, для обстеження умов проживання та підготовки висновку служби у справах дітей Ужгородської райдержадміністрації, щодо тимчасового перебування дитини в сімї хрещеної матері ОСОБА_3

З висновку №937/12/01-17 від 26.12.2018 року вбачається, що після завершення проведення перевірки по факту тимчасового перебування дитини в сімї родичів/знайомих, службою у справах дітей було надано висновок про доцільність тимчасового перебування дитини ОСОБА_1 08.07.2004р.н. в сімї гр. ОСОБА_3, яка являється її хрещеною матірю.

Крім того, 02.01.2019 року ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, було взято на облік служби у справах дітей, як дитину, що опинилася в складних життєвих обставинах, по підобліку дитина, яка зазнала фізичного насильства.

Організаційно-правові засади запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист прав та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства, визначені Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07.12.2017 року № 2229-VIII

Статтею 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено значення термінів, які вживаються у цьому Законі, зокрема:

дитина, яка постраждала від домашнього насильства (далі постраждала дитина), особа, яка не досягла 18 років та зазнала домашнього насильства у будь-якій формі або стала свідком (очевидцем) такого насильства (п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону);

домашнє насильство діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сімї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сімєю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь (п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону);

кривдник особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі (п. 6 ч. 1 ст. 3 Закону);

обмежувальний припис стосовно кривдника - встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обовязків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи (п. 7 ч. 1 ст. 3 Закону);

особа, яка постраждала від домашнього насильства (далі - постраждала особа), - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі (п. 8 ч. 1 ст. 3 Закону);

психологічне насильство форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоровю особи (п. 14 ч. 1 ст. 3 Закону).

Згідно з ч. 2 ст. 3 Закону України «Про запобіганню та протидію домашньому насильству» визначено перелік осіб, на яких поширюється дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання, серед яких, батьки (мати, батько) і дитина (діти).

Звертаючись до суду з вимогами про видачу обмежувального припису щодо ОСОБА_2, заявник стверджує, що останній систематично допускає домашнє насильство у сімї по відношенню до своєї неповнолітньої доньки ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2

Відповідно до ст. 24 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належать: терміновий заборонний припис стосовно кривдника; обмежувальний припис стосовно кривдника; взяття на профілактичний облік кривдника та проведення з ним профілактичної роботи; направлення кривдника на проходження програми для кривдників.

Право звернутися до суду із заявою про видачу обмежувального припису стосовно кривдника у разі вчинення домашнього насильства стосовно дитини мають батьки або інші законні представники дитини, родичі дитини (баба, дід, повнолітні брат, сестра), мачуха або вітчим дитини, а також орган опіки та піклування (ч. 1 ст. 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству»).

Згідно з ч. ч. 2 - 4 ст. 26 Закону України «Про запобіганню та протидію домашньому насильству» обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обовязків: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; 2) усунення перешкод у користуванні майном, що є обєктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; 3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною; 4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; 5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; 6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби звязку особисто і через третіх осіб. Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків. Обмежувальний припис видається на строк від одного до шести місяців.

Відповідно до ч. ч. 1 - 8 ст. 28 Закону України «Про запобіганню та протидію домашньому насильству» субєктами, відповідальними за виконання програм для кривдників, є місцеві державні адміністрації та органи місцевого самоврядування. Субєкт, відповідальний за виконання програм для кривдників, організовує та забезпечує проходження кривдниками таких програм. Виконання програм для кривдників стосовно дітей-кривдників здійснюється з урахуванням вікових та психологічних особливостей дітей. З метою запобігання повторному вчиненню домашнього насильства та забезпечення виконання програми для кривдника дитину-кривдника може бути тимчасово влаштовано до родичів, у сімю патронатного вихователя або до установи для дітей незалежно від форми власності та підпорядкування, в яких створені належні умови для проживання, виховання, навчання та реабілітації дитини відповідно до її потреб. Виконання програм для кривдників забезпечують фахівці, які пройшли відповідне навчання. Кривдника може бути направлено судом на проходження програми для кривдників на строк від трьох місяців до одного року у випадках, передбачених законодавством. Кривдник повинен мати можливість відвідувати програму для кривдників за власною ініціативою на добровільній основі. У разі неявки кривдника для проходження програми для кривдників або ухилення від проходження програми без поважних причин субєкти, відповідальні за виконання програм для кривдників, надають протягом трьох робочих днів письмове повідомлення про це уповноваженому підрозділу органів Національної поліції України для вжиття заходів.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 350-6 ЦПК України розглянувши заяву про видачу обмежувального припису, суд ухвалює рішення про задоволення заяви або про відмову в її задоволенні. У разі задоволення заяви суд видає обмежувальний припис у вигляді одного чи декількох заходів тимчасового обмеження прав особи, яка вчинила домашнє насильство чи насильство за ознакою статі, передбачених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» або Законом України «Про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків», на строк від одного до шести місяців.

З огляду на встановлені судом обставини щодо наявності домашнього насильства, а саме у даному випадку психологічного та фізичного насильства, що вчиняє ОСОБА_2 щодо своєї неповнолітньої доньки ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, суд вважає, що з метою захисту прав та інтересів останньої вимоги заявника слід задовольнити повністю та видати строком на шість місяців обмежувальний припис відносно ОСОБА_2, встановити наступний захід обмеження ОСОБА_2 прав та покласти на нього обовязок: обмежити спілкування з неповнолітньою ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 та наближатись до місця її перебування, а також направити ОСОБА_2 до Департаменту соціального захисту населення Закарпатської обласної державної адміністрації на проходження програми для кривдників строком на шість місяців.

Згідно з ч. 3 ст. 350-5 ЦПК України судові витрати, повязані з розглядом справи про видачу обмежувального припису, відносяться на рахунок держави.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 350-8 ЦПК України копії повного рішення суду вручаються учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення. Учасникам справи, які не були присутні у судовому засіданні, копія рішення суду надсилається рекомендованим листом з повідомленням про вручення негайно, але не пізніше наступного дня з дня ухвалення рішення. Про видачу або продовження обмежувального припису суд не пізніше наступного дня з дня ухвалення рішення повідомляє уповноважені підрозділи органів Національної поліції України за місцем проживання (перебування) заявника для взяття особи, стосовно якої видано або продовжено обмежувальний припис, на профілактичний облік, а також районні, районні у містах Києві і Севастополі державні адміністрації та виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад за місцем проживання (перебування) заявника.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1, 3, 24, 26, 28 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», ст. ст. 258, 264, 265, 268, 273, 352, 350-1 - 350-8, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву Служби у справах дітей Ужгородської районної державної адміністрації як представник органу опіки та піклування в інтересах неповнолітньої ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, заінтересовані особи: ОСОБА_2, Ужгородська місцева прокуратура Закарпатської області про видачу обмежувального припису задоволити.

Видати обмежувальний припис відносно ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6.

Встановити наступний захід обмеження прав ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6, та покласти на нього наступний обовязок:

обмежити спілкування з неповнолітньою ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та наближатись до місця її перебування.

Обмежувальний припис видати строком на 6 ( шість ) місяців.

Направити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6, до Департаменту соціального захисту населення Закарпатської обласної державної адміністрації (вул. Тургенєва, 8, м. Ужгород) на проходження програми для кривдників строком на 6 ( шість ) місяців.

Рішення суду про видачу обмежувального припису підлягає негайному виконанню, а його оскарження не зупиняє його виконання (ч. 4 ст. 350-6 ЦПК України).

Судові витрати, повязані з розглядом справи про видачу обмежувального припису, віднести на рахунок держави.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Повний текст рішення суду складено 29 березня 2019 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_7