Справа № 149/1731/19
Провадження №2/149/580/19
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

30.07.2019 р. Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Робак М. В.,

при секретарі Поліщук Л. А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Хмільник цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Жданівської сільської ради про встановлення факту прийняття спадщини, встановлення родинних відносин, визначення частки в спадковому майні, визначення розміру часток співвласників у приватній спільній сумісній власності та визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулись до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області з позовом про встановлення факту прийняття спадщини, про встановлення родинних відносин, про визначення частки в спадковому майні, про визначення розміру часток співвласників у приватній спільній сумісній власності та визнання права власності на спадкове майно, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Жданівка Хмільницького району Вінницької області померла ОСОБА_4 . Після її смерті до успадкування залишилась 1/3 частка житлового будинку по АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на праві приватної спільної сумісної власності. Двома іншими співвласниками є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_4 спадщину прийняла її донька ОСОБА_1 , так як на протязі шести місяців з дня смерті матері вступила в управління та володіння її майном, проте при зверненні до нотаріальної контори для оформлення своїх спадкових прав ОСОБА_1 було відмовлено у зв"язку із неможливістю встановити факт родинних відносин із спадкодавцем через розбіжності написання прізвища померлої у свідоцтві про народження позивача та у свідоцтві про смерть ОСОБА_4 , через невстановлення місця реєстрації спадкодавця, невизначення розміру часток співвласників житлового будинку по АДРЕСА_1 , що і послужило підставою звернення до суду.

В судове засідання учасники не з`явились, надавши заяви про розгляд справи у їх відсутність. Позивачі позов підтримують, представник відповідача вимоги заяви визнає повністю, не заперечує проти задоволення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності приходить до наступного.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Жданівка Хмільницького району Вінницької області померла ОСОБА_4 (копії на а.с. 48), після смерті якої до успадкування залишилась частка житлового будинку по АДРЕСА_1 , яка належала спадкодавцю на праві приватної спільної сумісної власності. Двома іншими співвласниками є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (копія на а.с. 20). З свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 (копія на а.с. 18) вбачається, що матір"ю ОСОБА_1 є ОСОБА_4 . Відповідно до довідки Жданівської сільської ради № 599 від 12.06.2019 року громадянка ОСОБА_4 та ОСОБА_4 є однією і тією ж особою, інших громадян за прізвищем ОСОБА_4 (ОСОБА_4) на території Жданівської територіальної громади не значиться (а.с. 36). Прізвище позивача ОСОБА_1 було змінено з " ОСОБА_1 " у зв"язку із одруженням (копія на а.с. 19). Згідно довідок Жданівської сільської ради № 535 від 04.06.2019 року, №583 від 11.06.2019 року ОСОБА_4 на час своєї смерті проживала без реєстрації з 30.05.1997 року по АДРЕСА_1 , з нею проживала ОСОБА_1 ( а.с. 33, 34). Відповідно до довідки Жданівської сільської ради № 536 від 04.06.2019 року ОСОБА_1 в березні 2000 року проводила ремонт будинку по АДРЕСА_1 , частка якого належала ОСОБА_4 (а.с. 35). Факт вступу ОСОБА_1 в управління та володіння спадковим майном після смерті матері на протязі шести місяців з дня відкриття спадщини підтверджується довідкою Жданівської сільської ради № 703 від 02.07.2019 року (а.с. 37).

З відповіді державного нотаріуса Хмільницької державної нотаріальної контори від 11.07.2019 року за вих. № 710/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4 у вказаній нотаріальній конторі не заводилась (а.с.57).

Перелік фактів, які підлягають встановленню судом в окремому провадженні, викладений в ч. 1 ст. 315 ЦПК України та не є вичерпним (ч. 2 ст. 315 ЦПК України).

Зокрема суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України).

Згідно абз. 2 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Аналогічно згідно п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Встановлення факту родинних відносин між спадкодавцем та позивачем необхідне останній для підтвердження свого права на спадщину та належного її оформлення.

Наданими позивачем доказами доведено, що померла ОСОБА_4 являється матір"ю позивача ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 526 ЦК УРСР, що був чинний на час відкриття спадщини, місцем відкриття спадщини визнається останнє постійне місце проживання спадкодавця (стаття 17 цього Кодексу), а якщо воно невідоме, - місцезнаходження майна або його основної частини.

Статтею 529 цього ж Кодексу передбачено, що при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Згідно ст. 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. Зазначені дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Так як з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 являється донькою спадкодавця ОСОБА_4 , наданими доказами доведено її вступ в управління та володіння спадковим майном після смерті матері, а тому позивач вважається такою, що спадщину прийняла, в тому числі і на частку житлового будинку по АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 1 ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Як вбачається з ч.2 ст. 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до п. 5 Постанови Пленуму Верховного суду України "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" № 20 від 22.12.1995 року, частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними.

В матеріалах справи наявні докази, що доволять рівність часток позивачів у житловому будинку по АДРЕСА_1 та складають 1/3 кожного, в тому числі померлої ОСОБА_4 .

Враховуючи, що позивач являється дочкою спадкодавця та є спадкоємцем першої черги, яка спадщину прийняла, з урахуванням рівності часток власників житлового будинку - 1/3 за кожним, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 в частині визнання за нею права власності на 1/3 частки житлового будинку в порядку спадкування за законом також є обгрунтованими та підлягають до задоволення.

Керуючисьст.ст. 529,549ЦК УРСР, ст.ст.368,372 ЦК України, ст. ст. 263-265, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задоволити.

Встановити факт, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Жданівка Хмільницького району Вінницької області ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є матір"ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , після смерті ОСОБА_4 , яка постійно проживала та померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в АДРЕСА_1 .

Визначити, що частка у спадковому майні: житловому будинку по АДРЕСА_1 , після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 складає 1/3, згідно свідоцтва НОМЕР_3 про право власності на житло від 30.05.1997 року, зареєстрованого в реєстрову книгу ВООБТІ за № 218.

Визначити розмір часток в праві спільної сумісної власності на житловий будинок по АДРЕСА_1 за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , в розмірі 1/3 частки за кожним.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , право власності на спадщину за законом на 1/3 частку житлового будинку по АДРЕСА_1 , загальною площею 128.2 кв. метра , вартістю 230 405 грн. 67 коп., що належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 на праві спільної сумісної власності, відповідно до свідоцтва НОМЕР_3 про право власності на житло від 30.05.1997 року, зареєстрованого в реєстрову книгу ВООБТІ за № 218.

Рішення може бути оскаржено до Вінницького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Робак М. В.