Справа № 761/8345/18
Провадження № 2/761/1156/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Притули Н.Г.

при секретарях: Смігунова В.В., Позднякову В.С.,

Савенко О.І.,

за участі представника позивача: Невмержицької І.М.,

представника ДП «Сетам»: Ганчук Г.В.,

представника Шевченківського РВ ДВС

міста Київ ГТУЮ у місті Києві: Полісмак О.О.,

представника третьої особи - Шевченківської

районної в м.Києві державної адміністрації: Лисенко М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві, треті особи - ОСОБА_3 , Шевченківська районна в м.Києві державна адміністрація в особі служби у справах дітей про визнання недійсними та скасування електронних торгів, -

В С Т А Н О В И В:

07.03.2018 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві про визнання недійсним та скасування електронних торгів, яка була розподілена судді Малинникову О.Ф..

У зв`язку з перебуванням судді Малинникова О.Ф. у довготривалій відпустці, на підставі розпорядження керівника апарату суду від 21.09.2018 року справа надійшла в провадження судді Притули Н.Г.

Під час слухання справи як третю особу було залучено ОСОБА_3 та службу у справах дітей Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації.

В позовних вимогах з врахуванням заяви від 06.03.2018 року позивач просить:

визнати недійсними та скасувати електронні торги проведені Державним підприємством «Сетам» 26.02.2018 року в рамках виконавчого провадження №53862303 щодо реалізації трикімнатної квартири АДРЕСА_1 ;

визнати недійсним та скасувати протокол проведення електронних торгів №318742 від 26.02.2018 року щодо реалізації трикімнатної квартири АДРЕСА_1

визнати недійсним та скасувати акт реалізації трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , винесеного в рамках виконавчого провадження №53862303.

Вимоги обгрунтовані тим, що на виконанні у Шевченківського РВ ДВС м.Києва перебувало виконавче провадження №53862303 в межах якого проводились заходи примусового виконання шляхом звернення стягнення на нерухоме майно боржника - трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

В межах виконавчого провадження оцінювачем проведено оцінку квартири та складено звіт згідно з яким вартість квартири станом на 22.06.2017 року складала 1 481 805,00 грн. Інформація про лот на сайті ДП «Сетам» була розміщена 20.12.2017 року та торги мали проводитись 19.01.2018 року. В цей день торги не відбулись.

Потім майно боржника було уцінено та 25.01.2018 року внесено інформацію про реалізацію квартири на електронних торгах, які мали відбутись 26.02.2018 року. Вказана квартира була продана за 1 259 534,25 грн.

Позивач вважає, що реалізація квартири відбулась з порушенням Порядку реалізації арештованого майна, а тому результати підлягають скасуванню так як на час проведення повторних торгів звіт був недійсним, так як він втратив чинність 23.12.2017 року, а інформація про електронні торги була внесена 25.01.2018 року.

Крім того, на момент передачі квартири на реалізацію, правом користування квартирою мала неповнолітня дитина, а тому в порушення Порядку не було надано дозволу органів опіки та піклування на реалізацію квартири.

31.07.2018 року до суду надійшов відзив Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві в якому представник просить відмовити в задоволенні позовних вимог на тій підставі, що в межах виконавчого провадження №53862303 з примусового виконання виконавчого листа Шевченківського районного суду м.Києва про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 боргу так як боржник самостійно не виконав рішення суду, проводились виконавчі дії, спрямовані на примусове виконання рішення суду, зокрема звернуто стягнення на трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 . Згідно з протоколом проведення електронних торгів переможцем було визнано ОСОБА_3 . Як зазначено у відзиві, станом на 02.08.2017 року в квартирі не було зареєстровано неповнолітніх дітей. З 12.12.2016 року розпочалась процедура звернення стягнення на майно боржника з метою подальшої її реалізації для забезпечення виконання рішення суду. У відповідності до положень статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» звіт дійсний на період реалізації арештованого майна. З моменту внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги, майно вважається таким, що передано на реалізацію і всі дії, пов`язані з організацією проведення торгів, здійснюються Організатором, а виконавця лише ставлять до відому про те, на якій стадії знаходиться реалізація майна.

Відповідь на відзив не надходила.

В судовому засіданні представник позивача заявлені вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Представник ДП «Сетам» в судовому засіданні пояснив, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог так як не порушено порядку проведення електронних торгів, оцінка була дійсною, а права дитини не були порушені внаслідок проведення електронних торгів. Також представник зазначив, що позивач звернувся з позовом у власних інтересах, а не інтересах неповнолітньої дитини та позивач не оскаржував дії чи бездіяльність державного виконавця.

Представник Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві заперечував проти задоволення позовних вимог оскільки позивач не оскаржував результати оцінки та відсутнє порушення прав дитини, так як вона не проживала в квартирі, яка була виставлена на торги.

Представник третьої особи - служби у справах дітей Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації в судовому засіданні підтримав заявлені вимоги та просив їх задовольнити, так як продажем квартири порушуються права дитини.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, хоча належним чином була повідомлена про час та місце слухання справи, про поважні причини неявки в судове засідання суд не повідомила.

А тому суд на підставі положень статті 223 ЦПК України продовжив слухання справи у відсутність сторін, які не з`явились в судове засідання.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши сторони, оцінивши в сукупності надані суду докази, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, виходячи з наступного.

Як встановлено в судовому засіданні, на виконанні у Шевченківському районному відділі державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві з 03.05.2017 року перебувало виконавче провадження №53862303 з примусового виконання виконавчого листа №761/13133/16-ц виданого 24.04.2017 року Шевченківським районним судом м.Києва про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 заборгованість в розмірі 474 661,82 грн.

В межах зазначеного виконавчого провадження постановою від 12.12.2016 року описано та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Зазначена квартира була виставлена на торги.

19.01.2018 року не відбулись торги з продажу трикімнатної квартири АДРЕСА_1 так як були відсутні допущені учасники торгів.

26.02.2018 року відбулись електронні торги з продажу трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , що оформлено протоколом №318742 проведення електронних торгів.

Квартира була продана учаснику №7 - ОСОБА_3 за 1 259 534,25 грн.

05.03.2018 року старший державний виконавець Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві Полісмак О.О. виготовив акт про проведені електронні торги.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню (далі - рішення).

Правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен встановити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно з частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, встановлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на електронних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на електронних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з електронних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України в постанові від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15.

Для застосування наслідків недотримання вимог при проведенні електронних торгів, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Порядку проведення електронних торгів та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Разом із тим слід зазначити, що оскільки виходячи зі змісту частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами електронних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами електронних торгів, то підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком. (постанова Верховного Суду від 10 травня 2018 року у справі № 755/21826/15-ц)

Відповідно до частини першої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження»реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною..

Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 затверджено Порядок реалізації арештованого майна відповідно до якого реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження».

Якщо вартість майна боржника визначено в рішенні суду, виконавець передає майно на реалізацію за ціною, визначеною судовим рішенням, без проведення визначення вартості чи оцінки такого майна, крім рішень про конфіскацію майна.

Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна.

Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною).

Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити такі дані:

повне найменування відділу державної виконавчої служби або прізвище ім`я, по батькові (за наявності) приватного виконавця, виконавчий округ, номер посвідчення приватного виконавця;

номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчих проваджень;

повні найменування боржника та стягувача, їх адреси, код за ЄДРПОУ - для юридичних осіб;

форма реалізації арештованого майна (електронні торги чи торги за фіксованою ціною);

вид майна (зазначається відповідно до категорій, які використовуються на Веб-сайті);

найменування майна, включаючи назву моделі, модифікації та інші складові найменування, які зазначаються згідно з реєстраційною, технічною та іншою документацією або наявними позначками на самому майні;

відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена пунктами 6 - 10 розділу ІІІ цього Порядку);

місцезнаходження майна (для нерухомого майна - точна поштова адреса, для рухомого - адреса зберігача);

відомості про зберігача майна (найменування, фактична та юридична адреси, телефон, електронна адреса);

відомості про чинні обтяження майна, зареєстровані в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек);

вартість майна, що передається на реалізацію, визначена відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»;

реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця для перерахування коштів;

адреса офіційної електронної пошти відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця;

фото- та/або відеоматеріали;

електронний цифровий або власноручний (у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) підпис начальника відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. В разі якщо заявку на реалізацію арештованого майна подав приватний виконавець, він підписує її самостійно із дотриманням умов, вказаних у цьому пункті.

Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору.

Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі):

копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними;

копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» - копія акта опису та арешту майна боржника;

копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»);

у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, - копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду;

копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна.

Частиною третьою статті 62 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 57 цього Закону.

Згідно із частиною першою статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки нерухомого майна та майна, вартість якого перевищує сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. (ч. 5 статті 57, статті 58 Закону України «Про виконавче провадження»)

Відповідно до позиції, викладеній Верховним Судом у постанові від 08 лютого 2018 року у справі № 761/8134/15-ц, у постанові від 10 травня 2018 року у справі № 755/21826/15-ц, зазначено наступне: порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення електронних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону), то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом.

Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Зазначену правову позицію викладено також і у постановах Верховного Суду України: від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12, від 6 квітня 2016 року у справі № 6-342гс16.

Отже, суд не може взяти до уваги посилання позивача на ту обставину, що вартість квартири була занижена та за заниженою вартістю було проведено електронні торги, оскільки оцінка вартості квартири може бути оскаржена в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження» та не може бути підставою для визнання торгів недійсними. Крім того, в судовому засіданні представник позивача пояснила, що позивач не оскаржував оцінку вартості квартири.

Частина 6 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначає, що звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Якщо строк дійсності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться.

Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів встановлено, що організатор зобов`язаний не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до початку проведення електронних торгів з реалізації предмета іпотеки опублікувати принаймні у двох місцевих (за місцем розташування предмета іпотеки) друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення електронних торгів. У повідомленні зазначаються інформація про дату і час проведення електронних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення електронних торгів, та інша необхідна інформація.

Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації організатор письмово повідомляє державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна.

Звертаючись до суду з позовом позивач зазначив, що порушені права неповнолітньої дитини.

Як вбачається з довідки про реєстрацію місця проживання особи №9289/50 від 10.10.2017 року, з 10.10.2017 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрована в квартирі АДРЕСА_2 .

Представник позивача не надав суду доказів, що після реєстрації місця проживання дитини він повідомив державного виконавця про реєстрацію дитини в квартирі, яка мала бути виставлена на торги.

Суду не надано доказів, що до 10.10.2017 року та після цього дитина проживала саме у вказаній квартирі, враховуючи, що на підставі Договору оренди від 02.01.2018 року вказана квартира передана в оренду ТОВ «Кофе пост» до 30.04.2018 року.

А тому акти про проживання дитини в квартирі №12 від 18.06.2017 року, 26.09.2017 року та 19.01.2018 року, які підписані сусідами позивача суд не може взяти до уваги як належні та допустимі докази проживання дитини в квартирі.

Допитані в судовому засіданні як свідки ОСОБА_2 та ОСОБА_6 в судовому засіданні підтвердили, що з вересня 2017 року до продажу квартири на торгах дитина проживала в квартирі АДРЕСА_1 .

Як передбачено ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Проте як вбачається з позовної заяви, ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом у власних інтересах, проте в позовній заяві зазначає, що порушені права неповнолітньої дитини. В той же час позов в інтересах дитини до суду поданий не був. Крім того суду не було надано копії свідоцтва про народження дитини.

Так, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 4, 77-81, 141, 263, 265, 280-283, 287 ЦПК України, суд -

вирішив:

В позові ОСОБА_2 до Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві, треті особи - ОСОБА_3 , Шевченківська районна в м.Києві державна адміністрація в особі служби у справах дітей про визнання недійсними та скасування електронних торгів - відмовити в повному обсязі.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд міста Києва.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 22 листопада 2019 року

Суддя: Н.Г.Притула