РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.12.2019 м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в складі:

головуючого судді - Кучиної Н.Г.

з участю: секретаря судового засідання - Ющук О.С.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Рівне цивільну справу № 569/11498/18 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача адвокат Квасиловець Г.О. в судовому засіданні позов ОСОБА_3 підтримала та просить суд стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 завдані збитки у розмірі 43290 грн, а також судові витрати на оплату послуг спеціаліста в сумі 1400 грн. та витрати на оплату судового збору в сумі 704,80 грн.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що позивач ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_1 . Будинок перебуває у віданні ЖКП «Покровське». Відповідач ОСОБА_4 проживає поверхом вище у квартирі НОМЕР_2 цього ж будинку.

У зв`язку з неналежним утриманням внутрішньоквартирної системи опалювальних приладів відповідач неодноразово допустила протікання води до квартири позивача, яке пошкодило стелю, стіни та облицювальні матеріали на стінах. Позивач неодноразово проводила ремонт своєї квартири власним коштом, оскільки відповідач відмовлялася понести відшкодування за завдану нею шкоду.

12 березня 2018 року відповідач в черговий раз затопила квартиру позивача. Причиною затоплення стало лопнуте ребро чавунного радіатора. Даний факт стверджується актом від 12 березня 2018 року, складеним комісією ЖКП «Покровське». Комісія засвідчила, що в результаті затоплення були пошкоджені стеля та стіни в туалеті, ванній кімнаті, кухні, на коридорі та в жилих кімнатах.

Відповідно до висновку спеціаліста приватного підприємства-фірми «Овекс» від 26 березня 2018 року ринкова вартість відновлювального ремонту після затоплення квартири станом на 12 березня 2018 року становить 43290,00 гривень.

Представник відповідача адвокат Штогрін В.С. в судовому засіданні позов ОСОБА_3 визнала частково. Не заперечуючи вини у затопленні ОСОБА_4 , не визнала розміру завданої шкоди.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні показав, що разом із своє матір`ю ОСОБА_3 проживає у квартирі АДРЕСА_1 . ОСОБА_4 проживає у квартирі АДРЕСА_3 . Неодноразово ОСОБА_4 здійснювала затоплення їх квартири. 12 березня 2018 року їх квартира в черговий раз була затоплена гарячою водою. Причиною затоплення стало лопнуте ребро чавунного радіатора. Ними було викликано працівників ЖЕКу, які склали відповідний акт. Підтвердив, що 19 березня 2018 року оцінювач ОСОБА_6 також проводив огляд квартири та складено відповідний акт, в якому більш детально було відображено наслідки залиття квартири. Пояснив, що ті пошкодження, які завдано залиттям квартири неможливо усунути за ті кошти, які визначив експерт, а правильним є висновок спеціаліста.

Допитаний судом свідок ОСОБА_7 суду пояснила, що дійсно 12 березня 2018 року нею разом із ОСОБА_8 , ОСОБА_9 було складено відповідний акт, який був затверджений начальником ЖЕК Бездіжим. При складанні акту була присутня власник квартири, всі наслідки залиття квартири було відображено у акті, доповнень чи зауважень до акту не надходило.

Допитаний в судовому засіданні спеціаліст ОСОБА_6 підтвердив складений ним висновок щодо вартості відновлювального ремонту вкартири АДРЕСА_1 . Суду пояснив, що при складанні висновку брав до уваги ринкову вартість матеріалів та робіт.

Допитаний в судовому засіданні експерт Сайко С.Л. підтвердив висновок експерта № 19011/1_С від 07 червня 2019 року та суду пояснив, що при підготовці висновку керувався методикою " Організація проведення судових будівельно- технічних експертиз по цивільних справах", зареєстрованою 05 червня 2009 року, приймав до уваги акт затоплення квартири складений працівниками ЖЕК від 12.03.2018 року. Вважає свій висновок повним та правильним.

Ухвалою суду від 05 липня 2018 року прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі, перше судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 16 годину 00 хвилин 17 вересня 2018 року з повідомленням (викликом) сторін, визначено сторонам строк для подання відзиву та заперечень.

Ухвалою суду від 11 жовтня 2018 року по справі призначено інженерно-технічну експертизу. На вирішення експерта були поставлене наступне питання: Яка вартість відновлюваного ремонту квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Провадження у справі було зупинено.

Ухвалою суду від 13 листопада 2018 року провадження у справі відновлене.

Ухвалою суду від 06 грудня 2018 року увалу Рівненського міського суду від 11 жовтня 2018 року повторно направлено до ПП фірми «Експерт - Рівне», для проведення інженерно-технічної експертизи.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, показання свідків, дослідивши надані сторонами письмові докази, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги є недоведеними в повному обсязі, а тому позов підлягає до часткового задоволення.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_3 є власником квартири АДРЕСА_1 .(а.с.9)

Відповідач ОСОБА_4 є власником квартири НОМЕР_2 цього ж будинку, яка розташована поверхом вище над квартирою НОМЕР_3 .

Будинок перебуває в управлінні ЖКП «Покровське ».

У позовній заяві ОСОБА_3 зазначає про те, що 12 березня 2018 року відбулося затоплення її квартири з вини відповідача ОСОБА_4 , збитки від якого, згідно висновку спеціаліста приватного підприємства-фірми «Овекс» від 26 березня 2018 року становлять 43290 грн. Про це ж зазначила у судовому засіданні і представник позивача адвокат Квасиловець Г.О.

На підтвердження вказаного факту та своїх позовних вимог позивач посилається на акт «Про затоплення квартири від 12 березня 2018 року», складеного інженером ВТВ ОСОБА_8 , майстром ОСОБА_7 , слюсарем ОСОБА_9 та затвердженим начальником ЖКП «Покровське» Бездіжим О.І. (а.с.12)

Як зазначено у цьому акті, було встановлено, що причиною затоплення стало те, що лопнуло ребро чугунного радіатора в квартирі НОМЕР_2 .

В акті також вказано, що в результаті затоплення пошкоджено майно, в туалеті та ванній кімнаті замокли стеля і стіни, в кухні тріщини по швах панелей на стелі, відклеїлись шпалери на стінах. В житловій кімнаті та спальні біля вікон сліди затікання. В коридорі відклеїлись шпалери, сліди затікання на стінах.

19 березня 2018 року на замовлення позивача оцінювачем ОСОБА_6 , було складлено Акт огляду затопленої квартири, яким були також зафіксовані пошкодження квартири (а.с.17).

26 березня 2018 року на підставі вказаного акту, ПП «Овекс» було виготовлено висновок спеціаліста про визначення ринкової вартості відновлювального ремонту після затоплення квартири позивача. Висновок виготовлено оцінювачем ОСОБА_6 вартість відновлювального ремонту після затоплення квартири позивача оцінено в 43290 грн. (а.с.5-8)

Не погоджуючись з вартістю відновлювального ремонту, визначеному висновком спеціаліста, в судовому засіданні представник відповідача адвокат Штогрін В.С. заявила клопотання про призначення у справі інженерно-технічної експертизи, для вирішення питання про вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 .

Представник позивача - адвокат Квасиловець Г.О. не заперечила проти призначення у справі інженерно-технічної експертизи.

Висновком експерта № 190116/1С судової інженерно-технічної експертизи від 07 червня 2019 року, складеному судовим експертом Сайко С.Л., вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 становить 16215 гривень.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Суд визнає, що висновок експерта № 190116/1С судової інженерно-технічної експертизи від 07 червня 2019 року є належним та достатнім доказом на підтвердження вартості відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 , тоді як висновок спеціаліста, виготовлений оцінювачем ОСОБА_6 26 березня 2019 року не може бути належним та достатнім доказом по справі.

До такого висновку суд дійшов, виходячи з наступних міркувань.

Закріпивши принцип змагальності одним із основних у цивільному судочинстві, законодавець, з одного боку, надав сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі, широкі можливості у використанні своїх правомочностей (рівність щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості), з другого, - тим самим поклав додаткові обов`язки по доведенню тих обставин, на які вони посилаються як на причину своїх вимог або заперечень на підставі наданих доказів. Однак доказ сам по собі, об`єктивно існуючи в пасивному стані, ще не набуває таких властивостей, за яких саме йому буде надана перевага.

Дослідження, що проводиться експертом, має задовольняти двом вимогам: об`єктивності та обґрунтованості. Ці ви моги випливають з обов`язку експерта дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені йому питання (ч. 3 ст. 72 ЦПК). З метою забезпечення об`єктивності проведення експертизи, експерт попереджається судом про кримінальну відповідальність за статтям 384, 385 КК України за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього службових обов`язків та завідомо неправдивий висновок.

Дотримання вимоги про зазначення у висновку експерта на те, що експерт попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, встановлена у ч. 7 ст. 102 ЦПК України, також слугує меті забезпечення об`єктивності дослідження.

Особа, яка складає висновок експерта, має особливий статус. Умовою залучення особи як судового експерта є наявність спеціальних знань, що необхідні для з`ясування відповідних обставин справи.

Допомога та консультації спеціаліста не замінюють висновок експерта, що прямо зазначено у ч. 2 ст. 74 ЦПК. Для консультацій спеціаліста не передбачена обов`язкова письмова форма, не встановлені вимоги до змісту документа, який може бути складений спеціалістом в процесі виконання ним своїх функцій. Консультації, що надаються спеціалістом, не містять інформації про обставини справи та не є засобом встановлення таких обставин

Спеціаліст не є джерелом доказової інформації і залучається до участі у справі не з метою проведення дослідження, а задля надання суду практичної допомоги при застосуванні технічних засобів, використання котрих необхідне для вчинення процесуальних дій.

Представник позивача також зазначила, що акт про завданні пошкодження, складений за участі ЖКП «Покровське» не в повній мірі відображає всі пошкодження майна внаслідок його залитт, тоді як акт пошкоджень складений оцінювачем є належним доказом.

Проте, дійсність акту від 12 березня 2018 року сумнівів у суду щодо його повноти, об`єктивності та правдивості не викликає, оскільки особи, що його склали, є посадовими особами, даний акт складений одразу після затоплення, а тому цей акт приймається судом як доказ.

З викладених у позовній заяві обставин також слідує, що затоплення квартири позивача було неодноразово, що і призводило до пошкоджень у її квартирі. Однак, долучені до матеріалів справи акти від 22 жовтня 2007 року та 14 січня 2008 року судом до уваги не приймаються, через втрату своєї актуальності на час розгляду справи.

Тому, судом встановлено, що належних та достатніх доказів на підтвердження заявленої в позові суми відновлювального ремонту після затоплення, позивачем суду позивачем не надано.

Частиною третьою статті 13 Конституції України встановлено, що власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству.

Відповідно до вимог частини сьомої статті 41 Конституції України використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Аналогічні вимоги закріплено і у частинах четвертій та п`ятій статті 319 ЦК України.

Як встановлено статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Недотримання власником майна вимог згаданих правових норм слід визнати неправомірними діями чи бездіяльністю.

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Аналізуючи положення статті 1166 ЦК України, суд приходить до висновку про те, що загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення), яке містить такі складові: протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між ними та вина заподіювача шкоди.

Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого або його вартості в результаті порушення належного йому майнового права. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди (умислу або необережності).

Відсутність будь-якої з цих умов є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Як встановлено частиною першою статті 82 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтями 78,79,80,81 ЦПК України встановлені вимоги щодо належності, допустимості, достовірності та достатності доказів.

Оцінюючи досліджені по справі докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позивачем ОСОБА_3 належними, допустимими, достовірним та достатніми доказами доведено вину ОСОБА_4 у затопленні її квартири, проте не доведено тієї обставини, що вартість відновлювального ремонту її квартири становить саме 43290 гривень, тому стягненню з відповідача на користь позивача підлягає 16215 грн. завданої шкоди.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України стягнути з відповідача на користь позивача сплачений ним судовий збір в сумі 704, 80 грн.

Керуючись ст.ст.258,259,264,265,268,273,352,354 ЦПК України, суд, -

В И Р I Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди задоволити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 матеріальну шкоду в сумі 16215 ( шістнадцять тисяч двісті п`ятнадцять ) грн.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 судові витрати в розмірі 704 ( сімсот чотири ) грн. 80 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Рівненського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Рівненський міський суд в 30-денний строк з дня проголошення рішення або безпосередньо до Рівненського апеляційного суду .

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач - ОСОБА_3 , , місце проживання АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1

Відповідач - ОСОБА_4 , місце проживання АДРЕСА_3 ,

Повне рішення складено 09 грудня 2019 року.

Суддя: Н.Г.Кучина