Справа № 175/1155/19-ц
Провадження № 2/175/306/19
У Х В А Л А

28 березня 2019 року суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Озерянська Ж.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В:

Предявлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 175, 177 ЦПК України, а саме:

- до позовної заяви додано копію Договору дарування частки будинку від 13 лютого 2018 року, відповідно до якого відповідач ОСОБА_2 передав безоплатно належну йому на праві власності 1/3 частку житлового будинку №4-А по вул. Набережній в м. Підгородне Дніпровського району Дніпропетровської області у власність ОСОБА_2 (нині ОСОБА_1) ОСОБА_3. Як вбачається з Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №113835103 від 13.02.2018 року, 13 лютого 2018 року за позивачем було зареєстрованого право власності на вищевказану 1/3 частку будинку, та зазначено про вид спільної власності: спільна часткова.

Відповідно до ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Відповідно до ст. 369 ЦК України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпоряджання майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом.

Пунктом 34 Постанови Пленуму Верховного суду України№5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» розяснено, що усунення перешкод у здійсненні права власності та розпорядження своїм майном, зокрема жилим приміщенням, шляхом зняття особи з реєстраційного обліку, залежить від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (наприклад статті 71, 72, 116, 156 ЖК УРСР; статті 405 ЦК України), а саме від вирішення однієї із таких вимог: про позбавлення права власності на жиле приміщення, про позбавлення права користування жилим приміщенням, про визнання особи безвісно відсутньою, про оголошення фізичної особи померлою.

Тобто, з вищенаведеного вбачається, що позивачці необхідно або додати до позовної заяви підтвердження того, що вона є єдиним власником вищевказаного домоволодіння, або звертатися до суду з даним позовом мають усі власники домоволодіння;

- у позовній заяві не вказано місце проживання відповідача ;

- до матеріалів позову не додано Акт про не проживання відповідача у спірному житловому будинку, складений уповноваженою особою;

- позивачем не надано інформації щодо своєчасного попередження відповідача про необхідність знятися з реєстраційного обліку в будинку за адресою: вул. Набережна, №4-А м. Підгородне та дані про отримання таких попереджень;

- крім того в зазначеній позовній заяві не залучена третя особа Відділ з питань реєстрації місця проживання фізичних осіб та ведення реєстру територіальної громади Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, який має повноваження щодо зняття особи з реєстраційного обліку;

- доказів на порушення житлових прав позивача до позовної заяви не долучено;

- враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно уточнити вимоги позовної заяви, з посиланням на відповідні обставини та докази, визначивши правові підстави для визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування приватним житловим приміщенням.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, позовна заява подана без додержання вимог, викладених в статтях 175 і 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ними ухвали. Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили після підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Озерянська Ж.М.