27 березня 2019 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Майдан С.І.
при секретарі Красновському В.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за несвоєчасну сплату аліментів,
Позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом, свої позовні вимоги обґрунтувала тим, що з 10.08.1990 року сторони перебували у шлюбі, який рішенням Дніпровського районного суду м.Херсона від 04.04.2013 року був розірваний. Під час перебування у шлюбі народилося четверо синів, зокрема ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 На підставі рішення Дніпровського районного суду м.Херсона від 20.03.2014 року по справі №666/1143/14-ц Дніпровським районним судом м.Херсона 01.04.2014 року видано виконавчий лист, відповідно до якого суд вирішив стягнути з ОСОБА_2 аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітніх дітей - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, у розмірі 1/3 частин всіх видів заробітку щомісячно, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, починаючи з 17.02.2014 року і до досягнення дітьми повноліття. Вказаний виконавчий лист був предявлений до виконання до відділу ДВС Дніпровського РУЮ у м.Херсоні, але за весь час стягнення аліментів на неповнолітніх дітей за період з 17.02.2014 року по 26.02.2015 року та 26.02.2017 року відповідач не сплачував аліменти, в результаті чого станом на 26.02.2017 року утворилась заборгованість у розмірі 26 593 грн. Позивачем була нарахована неустойка (пеня) за несплату аліментів відповідачем і розмір якої за період з 17.02.2014 року по 26.02.2017 року становить 8019,64 грн. Просить стягнути з відповідача на свою користь неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів, визначених рішенням суду у розмірі 8019,64 грн., судові витрати покласти на відповідача.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22.06.2018 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Відзив відносно позову від відповідача не надав.
Позивач та її представник судове засідання не зявилися, надали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали в повному обсязі. Надали згоду на ухвалення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не зявився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку, шляхом направлення судової повістки за адресою місця реєстрації відповідача.
Відповідно до ч.1, 3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів звязку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.
За таких обставин, враховуючи згоду представника позивача на слухання справи у відсутність відповідача, суд вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ст.180 Сімейного кодексу України, батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Судом встановлено, що згідно актового запису про народження №41, зробленого 13.01.1998 року Міським відділом реєстрації актів громадянського стану м.Херсон, батьками ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, записані ОСОБА_2 та ОСОБА_1.
Згідно актового запису про народження №155, зробленого 29.04.199 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у місті Херсоні, батьками ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, записані ОСОБА_2 та ОСОБА_1.
Рішенням Дніпровського районного суду м.Херсона від 04.04.2013 року шлюб, зареєстрований 10.08.1990 року міськвідділом ЗАГС м.Херсона, актовий запис №490, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано.

Рішенням Дніпровського районного суду м.Херсона від 20.03.2014 року стягнуто з ОСОБА_2 аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітніх дітей - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, у розмірі 1/3 частин всіх видів заробітку щомісячно, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, починаючи з 17.02.2014 року і до досягнення дітьми повноліття.

01.04.2014 року на підставі вказаного рішення видано виконавчий лист.

Згідно довідки-розрахунку від 30.03.2018 року №12203 заборгованість ОСОБА_2 по сплаті аліментів на користь ОСОБА_1 на утримання неповнолітніх дітей станом на 26.02.2017 року становить 26 593,00 грн.

Згідно вимог ч.1 ст.196 СК України разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов'язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов'язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов'язання боржником. Після порушення боржником свого обов'язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов'язку сплатити аліменти.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов'язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де:

?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

A1- нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1- кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2- нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов'язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з'ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов'язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов'язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 25 квітня 2018 року у справі №14-37цс18, яка в силу вимогч.4 ст.263 ЦПК України має враховуватися судами при застосуванні таких норм права.

Позивачем додано до позовної заяви розрахунок неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів, згідно якої загальна сума неустойки (пені) у розмірі 1% від суми несплачених аліментів за кожний день прострочення з лютого 2014 року по лютий 2017 року включно становить 8019,64 грн.

Враховуючи вище наведене суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають до задоволення, з відповідача слід стягнути розмір неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів в сумі 8019,64 грн.

Позивачка звільнена від сплати судового збору, а тому з відповідача підлягає стягнення в прибуток держави судового збору.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76, 81, 89, 141, 259, 263-265, 280-284 ЦПК України, ст.ст.180,196 СК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за несвоєчасну сплату аліментів задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН:НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, ІПН:НОМЕР_2, неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів, визначених рішенням суду у розмірі 8019,64 гривень.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН:НОМЕР_1, на користь держави судовий збір в розмірі 704,80 гривень.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: С.І.Майдан