Справа № 755/4834/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"26" березня 2019 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Астахова О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2, яка подана в особі представника ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Колос-інвест», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Уко-капітал», Товариства з обмеженою відповідальністю «Еверест плюс», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Журавльова Лариса Михайлівна про визнання права власності та витребування квартири з незаконного володіння,

в с т а н о в и в :

Представник позивачів звернувся до суду із позовною заявою в якій просить визнати за позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_5 право спільної часткової власності на квартиру АДРЕСА_1 по Ѕ за кожним. Витребувати означену квартиру із незаконного володіння відповідача.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 березня 2019 року, означену цивільну справу визначено для розгляду головуючому судді Астаховій О.О. та передано у провадження 26 березня 2019 року.

Вивчивши матеріалами позовної заяви, суддя прийшов до висновку, що заява не відповідає вимогам ст. 175 - 177 ЦПК України.

Згідно із п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За п.2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається: вартістю майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, з матеріалів справи убачається, що представником позивачів подано позов, який містить одну вимогу майнового і одну вимогу немайнового характеру. Визначено ціну позову 319558,60 грн., але не долучено відомості, щодо оцінки вартості квартири АДРЕСА_1, або аналогічного майна для визначення ціни позову на момент його пред'явлення, а також відсутній документ на підтвердження сплати судового збору.

При цьому, за ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно із ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до суду заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року становить 1921,00 грн.

Таким чином, позивачам потрібно надати суду документальні відомості вартості майна, що є предметом спору, або вартості аналогічного майна та виходячи із його розміру визначити ціну позову.

Як убачається із матеріалів справи позивач ОСОБА_2 є інвалідом другої групи, а тому звільняється від сплати судового збору відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

А тому позивачу ОСОБА_1 необхідно здійснити оплату судового збору за вимогою майнового характеру у розмірі 1% від ціни позову, але не більше ніж 9605,00 грн. (1921 грн. х 5) та здійснити оплату судового збору за позовною вимогою немайнового характеру у розмірі 768,40 грн. ( 1921,00 грн. х 0,4) або, якщо у позивача є пільги, необхідно надати докази на підтвердження таких пільг.

Крім того у позовній заяві є вимога про витребування квартири АДРЕСА_1 із незаконного володіння відповідача.

При цьому позов пред'явлено до трьох відповідачів. А тому, під час усунення недоліків позивачу необхідно визначитись до кого саме із відповідачів пред'явлено позов.

Згідно із ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачу та/або її представнику строк для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175-177, 185, 260, 353 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, яка подана в особі представника ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Колос-інвест», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Уко-капітал», Товариства з обмеженою відповідальністю «Еверест плюс», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Журавльова Лариса Михайлівна про визнання права власності та витребування квартири з незаконного володіння - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я: О.О. Астахова