Справа № 398/1702/19
Провадження 2/398/1239/19
У Х В А Л А

іменем України

"26" липня 2019 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області

у складі головуючого судді Ніколаєва М.В.,

з участю секретаря судового засідання Василяки І.І.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Олександрії цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між ним та відповідачем, зареєстрований 20.05.1989 року відділом реєстрації актів громадянського стану Олександрійського міського управління юстиції, актовий запис № 378.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 04 червня 2019 року відкрито провадження у справі, справу призначено до судового розгляду в порядку загального позовного провадження.

В судове засідання, яке було призначено на 08.07.2019 року позивач не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, що підтверджується підписом у розписці про вручення повістки, причини неявки суду не повідомив, заяву про розгляд справи у його відсутність не подав.

В судове засідання, яке було призначено на 26.07.2019 року позивач не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином - судова повістка направлена на адресу, зазначену позивачем у позовній заяві. Конверт з повісткою повернувся до суду з відміткою про причини невручення «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язок щодо вручення поштового відправлення».

Таким чином, позивач вдруге поспіль не з`явився в судові засідання для розгляду позову.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч.ч. 1, 3, 4 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відсутність позивача в судових засіданнях, за відсутності заяви про проведення судового розгляду без його участі, позбавляє суд можливості здійснити розгляд справи.

Оцінюючи вищенаведені обставини, суд приходить до висновку, що позивач зловживає своїми процесуальними правами.

На думку суду, саме приписи ст.ст. 44, 223, 257 ЦПК України перешкоджають позивачеві зловживати своїми процесуальними правами та штучно затягувати розгляд справи. Можливість неприбуття у судове засідання без поважних причин призводитиме до порушення законодавчо встановлених строків розгляду справ та матиме негативний вплив на ефективність судочинства.

Суд враховує, що практика Європейського суду з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач, тобто вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Судом було вжито достатніх заходів з метою сприяння позивачеві у ефективній реалізації ним права на справедливий суд, в тому числі шляхом забезпечення доступу до правосуддя. З огляду на системний характер неприбуття позивача до суду без існування для цього поважних причин, залишення позовної заяви без розгляду є пропорційним обмеженням, яке переслідує законну мету, не звужує та не зменшує доступ до правосуддя.

Крім того, суд зазначає, що будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді цивільної справи, дотримання процесуальних строків.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про залишення цивільного позову без розгляду на підставі ч. 3 ст. 44, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1. ст. 257 ЦПК України, оскільки позивач недобросовісно користується належними йому процесуальними правами, що сприяє зволіканню у розгляді справи.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 44, 223, 257, 260, 261 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Повний текст ухвали виготовлено 26 липня 2019 року.

Суддя М.В. Ніколаєв