Справа № 634/671/16-ц
Провадження № 2/634/2/19
27.03.2019 Сахновщинський районний суд Харківської області в складі:
головуючого(ої)-судді: НестеренкоО.С.
за участю секретаря судового засідання:ОСОБА_1, ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Сахновщина цивільну справу за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа: приватний нотаріус Сахновщинського районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6 про стягнення боргу кредитором спадкодавця та про відшкодування витрат на утримання , догляд, лікування та поховання спадкодавця,
18.11.2015 року ОСОБА_7 раптово помер, про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану Сахновщинського районного управління юстиції у Харківській області 20.11.2015 року складений відповідний актовий запис №145. Поховання ОСОБА_7 позивачі здійснювали за власні кошти.
Грошові кошти, що були позичені, ОСОБА_7 не повернув. Невиконання ОСОБА_7 боргових зобовязань підтверджується наявністю у позивачів оригіналу розписки померлого, та відсутністю на ній запису про часткове чи повне погашення суми боргу.
16.05.2016 року вони звернулися з Заявою-претензією до спадкоємців ОСОБА_7 за місцем постійного та останнього місця проживання спадкодавця, справжність підписів позивачів була засвідчена приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_9
У заяві-претензії від 16.05.2016 року позивачі просили, оскільки ОСОБА_7 є їх божником, прийняти та зареєструвати заяву-претензію, довести її до відома спадкоємців, що прийняли спадщину, якщо такі є, та призупинити видачу свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям до їх повного розрахунку з ними кредиторами. Розрахунок за боргом спадкодавця, ОСОБА_7, має бути проведено грошима, або спадковим майном. Цією заявою позивачі стверджували, що тільки вони протягом тривалого часу доглядали за ОСОБА_7, витрачали особисті кошти для придбання йому ліків та інших медичних заходів для його оздоровлення, купували продукти харчування, необхідні предмети побуту, робили для спадкодавця поточні та капітальний ремонт будинку та виконувати численні інші дії, що підтверджується письмовими документами. А також, тільки вони займалися організацією поховання ОСОБА_7 та усіх поминів за особисті кошти.
Згідно відповідей приватного нотаріуса Сахновщинського районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6, від 10.06.2016 року №90/02-14 та від 13.06.2016 року №92/02-14, після смерті ОСОБА_7 з заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Сахновщинського районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6 звернулася ОСОБА_5, була заведена спадкова справа №10/2016. Отже, ОСОБА_10 є спадкоємцем ОСОБА_7
У судовому засіданні представник позивача - адвокат ОСОБА_11 висловила позицію, котрою вважає, що стороною позивача доведено обставини викладені у позовній заяві. Просила звернути увагу суду на ту обставину, що позикові зобовязання не є зобовязаннями, які нерозривно повязані з особою спадкодавця, а отже вони входять до складу спадщини на загальних підставах. До відповідача перейшли як права на спадкування після смерті ОСОБА_7 усього належного йому майна, так і позикові зобов»язання спадкодавця.
Приватний нотаріус Сахновщинського нотаріального округу ОСОБА_6 надала до суду копію спадкової справи №10/2016 від 04.02.2016 року, письмову заяву в якій просить слухати справу за її відсутності, а також, просить визнати третьою особою Новочернещинську сільську раду Сахновщинського району Харківської області.
Представник Новочернещинської сільської ради Сахновщинського району Харківської області в судове засідання не зявився, надав до суду письмову заяву з проханням слухати справу за його відсутності, та постановити рішення на розсуд суду.
Відповідачка, представники відповідачки у судовому засіданні заперечили проти задоволення позову, зазначили, що вимоги позивачів є необгрунтованими та передчасними, позовні вимоги не визнають в повному обсязі. Пояснили, що ОСОБА_7 мав власні кошти на лікування та поховання. ОСОБА_4 добровільно надавали кошти на лікування та поховання, тому заявлені вимоги не підлягають задоволенню. Позивачами не надано належних доказів щодо витрат на поховання ОСОБА_7, тому не погоджуються з заявленими вимогами щодо відшкодування витрати. Стосовно витрат на лікування, то не зрозуміло чи дійсно необхідні ліки придбавали на лікування ОСОБА_7, оскільки не було надано жодних належних медичних довідок. Витрати по догляду на ОСОБА_7, які позивачі просять стягнути на їх користь не доведені, оскільки чеки, які були предявлені не є належними доказами, оскільки речі які вказані в чеках не зрозуміло чи дійсно були придбані для ОСОБА_7 , тому просять відмовити в цій частині позову. Також, зазначили, що ОСОБА_5 не прийняла спадщину після померлого ОСОБА_7, нотаріусом була видана Постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Обсяг спадщини не визначений.
Також, належних доказів, стосовно суми боргу ОСОБА_7, не надано, тому просять відмовити в задоволенні позову.
Заслухавши пояснення сторін у справі, їх представників, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до копії свідоцтва про смерть серія І-ВЛ №514170, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Сахновщинського районного управління юстиції у Харківській області, ОСОБА_7 помер 18 листопада 2015 року, актовий запис №145.
Відповідно до копії свідоцтва про смерть, серія І-ВЛ №489995, виданого виконавчим комітетом Новочернещинської сільської ради Сахновщинського району Харківської області, ОСОБА_8 померла 04.04.2015 року, актовий запис №04.
Згідно наданої копії Заяви-претензії складеної 16.05.2016 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_9, зареєстрованої в реєстрі за №720,721, вбачається, що ОСОБА_7 є боржником ОСОБА_3 та ОСОБА_4, тому просять вказану заяву-претензію довести до відома спадкоємців , що прийняли спадщину, якщо такі є, та призупинити видачу свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям до їх повного розрахунку з ними кредиторами. Розрахунок з ними за боргом спадкодавця, ОСОБА_7 має буде проведено грошима, або спадковим майном. Відповідно до копії Свідоцтва про право власності, вбачається, що житловий будинок, розташований за адресою: вул.Дружби, 106 с.Нова Чернещина Сахновщинського району Харківської області, дійсно належить ОСОБА_7 на праві приватної власності. Свідоцтво видане на підставі рішення виконкому Новочернещинської сільської ради Сахновщинського району Харківської області. Зазначений житловий будинок зареєстрований у Сахновщинському бюро технічної інвентаризації на праві приватної власності за ОСОБА_7, записаний у реєстрову книгу №23, за реєстровим №3858 10.10.2006 року.
Відповідно до копії Технічного паспорту власником житлового будинку розташованого за адресою: вул.Дружби, 106 в с.Нова Чернещина Сахновщинського району Харківської області зазначений ОСОБА_7
Згідно письмових пояснень, які містяться в матеріалах справи, наданих ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22, ОСОБА_23, ОСОБА_24, ОСОБА_25, ОСОБА_26, ОСОБА_27, ОСОБА_28, ОСОБА_29, ОСОБА_30, ОСОБА_31, ОСОБА_32, ОСОБА_33, ОСОБА_34, ОСОБА_35, ОСОБА_36, ОСОБА_37, ОСОБА_38, ОСОБА_39,що проживають ІНФОРМАЦІЯ_2 та є між собою сусідами, надали аналогічні пояснення, з яких вбачається, що дійсно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 піклувалися про ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ОСОБА_4 допомагали ОСОБА_8 по господарству, допомагали матеріально, купували та привозили будівельні матеріали, за свій рахунок робили поточні та капітальні ремонти. ОСОБА_4 організовували та оплачували обстеження та консультації в медичних закладах. Поховання ОСОБА_8 та ОСОБА_7 проводили ОСОБА_4 за власний рахунок.
ОСОБА_7 з ОСОБА_5 не спілкувався, часто сварилися.
В судовому засіданні свідок ОСОБА_14, пояснив, що ОСОБА_7 є його троюрідним братом, вони спілкувалися все життя, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 допомагали по господарству постійно.. Коли захворіла ОСОБА_8 то ОСОБА_4 привозила їй ліки. За хворим ОСОБА_7 доглядала ОСОБА_40 Похованням ОСОБА_7 займалися ОСОБА_4 повністю за власний рахунок.
В судовому засіданні свідок ОСОБА_40 пояснила, що ОСОБА_4 та ОСОБА_7 здійснювали догляд за ОСОБА_7 і ОСОБА_8, якщо вони не мали змоги приїхати вони їй дзвонили і тоді вона допомагала. ОСОБА_7 та ОСОБА_8 вважали ОСОБА_4 своїми дітьми. Похорони здійснювали ОСОБА_4. Стосунки між Черняками та ОСОБА_4 були дуже близькі.
Свідок ОСОБА_41 в судовому засіданні пояснила, що вона являється сільським головою Новочернещинської сільської ради Сахновщинського району Харківської області. ОСОБА_8 проживали в селі, були гарною сімєю, тримали господарство як в селі, їх навідувала ОСОБА_4. Чи часто приїздили Беги до ОСОБА_8 вона не знає. Звернень до сільської ради від ОСОБА_8 не було. ОСОБА_7 хворів, помер в лікарні, намірів його вона не знала.
Свідок ОСОБА_19 пояснила, що вона була знайома з Черняками, проживали по сусідству, перебували в гарних стосунках. Вона неодноразово бачила, що приїжджали ОСОБА_4, ОСОБА_5, з с.Кобзівка та багато інших родичів. Коли захворіла ОСОБА_8 до неї ходила ОСОБА_42, але хто ОСОБА_8 забезпечував матеріально їй не відомо. Також, не може сказати які були стосунки між Черняками та ОСОБА_5, ОСОБА_5 майже не приїжджала. Про складений заповіт їй не відомо. Ключі від будинку ОСОБА_8, ОСОБА_4 віддав їй. Зі слів покійної ОСОБА_8 їй відомо, що ОСОБА_8 привезли пральну машину та встановили її. На поховання продукти привозили ОСОБА_4 та приготування також проводили вони.
Щодо ОСОБА_5, то остання жодного разу не навідувалася до ОСОБА_7, коли той перебував у лікарні. Ніякої допомоги вона не надавала ОСОБА_7, дружніх стосунків між ними не було. ОСОБА_7 говорив, що має намір скласти заповіт на імя ОСОБА_4
Допитана у судовому засіданні ОСОБА_5 пояснила, що ОСОБА_7 являвся її рідним братом по батькові. З ОСОБА_3 вона знайома, а от ОСОБА_4 вона не знає. Її покійний брат їй повідомляв, що ОСОБА_4 є племінники його дружини ОСОБА_8. А її син допомагав ОСОБА_8 обробляти город, зробив електроподрібнювач. Вона разом зі своїм сином навідували ОСОБА_7 по 4-5 разів на місяць.
Свідок ОСОБА_43 пояснила, що була добре знайома з Черняками, ОСОБА_4 забезпечували їх продуктами, одягом, предметами побуту. Марина приїздила по 1-2 рази на місяць, відвідувала ОСОБА_7.
Свідок ОСОБА_44 в судовому засіданні пояснив, що він з ОСОБА_7 познайомився в 2005 році вдома у ОСОБА_44. Відносини між ОСОБА_7 та ОСОБА_4 були теплі, родинні. Він з ОСОБА_7 зустрічався у Харкові, покійний заходив до нього додому. ОСОБА_4 здійснювали поховання ОСОБА_8. ОСОБА_4 постійно допомагали ОСОБА_8 у побуті та по господарству, а також матеріально, купували для них необхідні речі. Він знав , що ОСОБА_45 мав намір купити житло у Харкові. На той час він продавав свою квартиру і ОСОБА_4 запропонував продати квартиру ОСОБА_45. 21.010.2015 року ОСОБА_7 передав йому завдаток. Про смерть ОСОБА_7 він дізнався від ОСОБА_4 в кінці 2015 року. Також пояснив, що договір завдатку був в одному екземплярі і знаходився у ОСОБА_7
Відповідно до вимог ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Як вбачається зі відповідей приватного нотаріуса Сахновщинського районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6 від 10.06.2016 року №90/02-14 та від 13.06.2016 року №92/02-14, після смерті ОСОБА_7 з заявою про прийняття спадщини звернулася ОСОБА_5, була заведена спадкова справа №10/2016.
Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 608 ЦК України, зобов`язання припиняється зі смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.
Відповідно до ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.
Згідно з ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За змістом ст. 1218, ч. 3 ст. 1231 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. До спадкоємця переходить обов'язок сплатити неустойку (штраф, пеню), яка була присуджена судом кредиторові зі спадкодавця за життя спадкодавця.
Оскільки боржник помер, то відповідати перед кредитором на підставі ст.ст. 1281, 1282 ЦК України за борги спадкодавця має спадкоємець у межах вартості майна, одержаного у спадщину.
Аналогічні роз'яснення надані в абз.2 пункту 32 Постанови Пленуму «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» № 5 від 30 березня 2012 року, де зазначено, що з урахуванням положення ст. 1282 ЦК України спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину.
Згідно ст. 1047 ЦК України, договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.
На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.
Письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику.
Договір позики є двостороннім правочином, а також він є одностороннім договором, оскільки після укладення цього договору всі обов'язки за договором позики, у тому числі повернення предмета позики або рівної кількості речей того ж роду та такої ж якості, несе позичальник, а позикодавець набуває за цим договором тільки права.
За своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видається боржником кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання боржником від кредитора певної грошової суми або речей.
Досліджуючи боргові розписки чи договори позики, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, незалежно від найменування документа, і залежно від установлених результатів робити відповідні правові висновки.
Такі висновки містяться у правовій позиції Верховного Суду України, висловленій у постанові від 18.09.2013 у справі № 6-63цс13.
На підставі статей 12, 81 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно вимог ст. 1232 ЦК України спадкоємці зобов'язані відшкодувати розумні витрати, які були зроблені одним із них або іншою особою на утримання, догляд, лікування та поховання спадкодавця. Витрати на утримання, догляд, лікування спадкодавця можуть бути стягнені не більш як за три роки до його смерті.
Відповідно до вимог ст. 2 Закону України «Про поховання та похоронну справу» поховання померлого - комплекс заходів та обрядових дій, які здійснюються з моменту смерті людини до поміщення труни з тілом або урни з прахом у могилу або колумбарну нішу, облаштування та утримання місця поховання відповідно до звичаїв та традицій, що не суперечать законодавству.
Наведене однозначно свідчить про те, що церемонія поминання не відноситься до поховання.
Більше того, зі змісту правових норм статті другої Закону України "Про поховання та похоронну справу" випливає, що церемонія поховання та церемонія поминання є зовсім різними правовими поняттями.
Аналогічну позицію висловив і Верховний Суд в своїй постанові від 19.03.2018 р. по справі № 554/1793/15-ц, в якій зокрема вказав, що витрати на поминальні обіди НЕ входять до витрат на поховання.
У п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду цивільних справ за позовом про відшкодування шкоди» роз'яснено, що витрати на поховання (у тому числі на ритуальні послуги і обряди) відшкодовуються тій особі, яка понесла ці витрати.
Таким чином, витрати на проведення поминальних обідів будь-то одразу після поховань, або на 9 днів, 40 днів, 1рік, які проводяться після поховання, не відносяться до витрат на поховання, відшкодовувати які спадкоємець зобов'язаний відповідно до ст. 1232 ЦК України. Оскільки стягненню підлягають лише кошти на лікування спадкодавця та його поховання (за виключенням поминальних обідів), тому позов підлягає до часткового задоволення.
витрати затрачені на поховання ОСОБА_7, що підтверджується накладною від 18.11.2015 року на придбання труни, хреста, подушки, вінка обрядового, трафаретки на суму 1045,00 грн.
Згідно ч.1 та п.1 ч.3 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.
Згідно ч.1 та п.1 ч.3 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, Тому з відповідача на користь позивача слід стягнути суму судових витрат пропорційну до розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 2, 141, 209, 247,258-259, 263-266 ЦПК України, ст. 1232 ЦК України, ст. 2 Закону України «Про поховання та похоронну справу» № 1102-IV від 10 липня 2003 р., враховуючи правові положення викладені у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», суд,
Позов ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа: приватний нотаріус Сахновщинського районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_6 про стягнення боргу кредитором спадкодавця та про відшкодування витрат на утримання , догляд, лікування та поховання спадкодавця - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_5, ІПН:НОМЕР_1 на користь ОСОБА_3, ІПН: НОМЕР_2, ОСОБА_4, ІПН:НОМЕР_3, борг за зобовязаннями спадкодавця ОСОБА_7, померлого 18.11.2015 року, в сумі 421260,00 грн., але в межах вартості майна, отриманого в спадщину.
Стягнути з ОСОБА_5, ІПН:НОМЕР_1 на користь ОСОБА_3, ІПН: НОМЕР_2, ОСОБА_4, ІПН:НОМЕР_3, витрати на поховання спадкодавця ОСОБА_7, померлого 18.11.2015 року в розмірі 1045,00 грн.
Стягнути з ОСОБА_5, ІПН:НОМЕР_1 на користь ОСОБА_3, ІПН: НОМЕР_2, ОСОБА_4, ІПН:НОМЕР_3, судові витрати в сумі 4273,05 грн.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційного скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Копія вірна.Суддя