Провадження №2/369/4697/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.11.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

секретаря Середенко Б.С.

за участі позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві питання про прийняття зустрічного позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користуватися житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в :

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача подав суду зустрічний позов про визнання права реєстрації місця проживання малолітніх дітей без згоди власника житлового приміщення. Вказав, що правовідносини виникли щодо можливістю користування житловим приміщенням. Права дітей є похідними від прав їх матері, відповідача по справі. Тому задоволення зустрічного позов виключає задоволення первісного позову ОСОБА_1 .

У підготовчому судовому засіданні позивача заперечував проти даної заяви та просили відмовити в її задоволенні клопотання про прийняття зустрічного позову.

Дослідивши подану заяву, предмет та підстави позову, зустрічного позову, суд приходить до висновку, що заявлене клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Встановлено, що жовтні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом. Свої вимоги мотивував тим, що шлюб з ОСОБА_3 був розірваний ще в 2015 році. Після розірвання шлюбу протягом останніх чотирьох років відповідач проживає в квартирі, яка належить йому на праві власності, спільного господарства вони не ведуть, комунальні послуги не сплачує, своєю присутністю у квартирі відповідач порушує його особисті права. Просив суд визнати ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

У підготовчому судовому засіданні відповідач подав зустрічний позов ОСОБА_3 в інтересах неповнолітніх ОСОБА_4 до ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , третя особа Чабанівська селищна рада Києво-Святошинського району Київської області. Просив суд визнати за малолітніми ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право реєстрації місця проживання у житловому приміщенні квартирі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , - без згоди їх батька ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Згідно із нормами цивільного процесуального права, предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої суд має ухвалити рішення. Вказана дефініція дає правильне розуміння того, що позивач, звертаючись до суду, має матеріально-правову заінтересованість захистити своє право.

Під підставами позову розуміють обставини, якими позивач обґрунтовує свою вимогу, а також факти, що підтверджують ці обставини. Такими обставинами можуть бути лише юридичні факти, тобто факти, які зумовлюють певні правові наслідки : виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Тому до підстав позову не можуть входити обставини, які виступають доказами в справі. З ними закон не пов`язує виникнення, зміну або припинення прав чи обов`язків. Вони лише підтверджують наявність або відсутність юридичних фактів, які входять у підставу позову.

Варто зазначити, що підставою позову не може вважатись посилання позивача на певні норми матеріального права. Пленум Верховного Суду України в п. 9Постанови «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року за № 5зазначив, що оскільки підставою позову є фактичні обставини, наведені в позовній заяві, то зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним під час вирішення судом питання про те, яким законом необхідно керуватись під час вирішення спору. Крім того, поряд із предметом і підставою позову виділяють окремий елемент позову - його зміст. Під змістом позову розуміють вид (спосіб) судового захисту, що прямо передбачається законом (наприклад,ст. 16 Цивільного кодексу України), з яким позивач звертається до суду. Законодавець у ч. 1ст. 16 Цивільного кодексу України встановив, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового чи майнового права й інтересу, а в ч. 2ст.16ЦК України наведене орієнтовний перелік способів здійснення захисту цивільних прав та інтересів судом. Предметом позову є частина позову, яка містить безпосередню матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд ухвалює рішення по суті. Предметом позову є позовні вимоги. Таким чином, предмет позову - це те, що конкретно вимагає позивач; підстава позову - те, чим позивач обґрунтовує свої вимоги; зміст позову - це спосіб захисту порушеного права. Таке ж розуміння елементів позову закріплюється на рівні судової практики, зокрема у п.9Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року за № 5. Під предметом спору розуміється об`єкт спірних правовідносин, тобто благо, щодо якого виникає спір між позивачем та відповідачем.

Встановлено, що позивач просить визнати відповідача ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житлом, при цьому жодних вимог щодо право своїх малолітніх дітей у заявленому позові не порушується. У зустрічному позові порушується право реєстрації місця проживання малолітніх дітей в цьому ж житлі.

Подаючи зустрічний позов, представник відповідача не надав суду доказів того, що обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, оскільки вони виникли хоч щодо однієї кватири, але стосуються різних суб`єктів та їх прав на володіння та користування квартирою. При цьому прийняття зустрічного позову ускладнить розгляд справи, збільшить коло учасників справи, дослідження нових, не пов`язаних обставин. Тому в задоволенні клопотання про прийняття зустрічного позову суд відмовляє.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 193 ЦПК України, -

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання про об`єднання зустрічного позову ОСОБА_3 в інтересах неповнолітніх ОСОБА_4 до ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , третя особа Чабанівська селищна рада Києво-Святошинського району Київської області в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користуватися житловим приміщенням - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на дану хвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя