Справа №705/5302/19
2/705/2493/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2019 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Аполянської сільської ради Уманського району Черкаської області, про визнання права власності на майно в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою про визнання права власності на майно в порядку спадкування. В якості відповідача в позові вказана Аполянська сільська рада Уманського району Черкаської області.

В позові ставиться питання:

«…1. Прийняти позов до провадження.

2. Визнати за мною, ОСОБА_1 , іпн. НОМЕР_1 , право власності в порядку спадкування за заповітом на житловий будинок з господарськими спорудами АДРЕСА_1 , що належить моїй покійній матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Аполянка Уманського району Черкаської області...».

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

З урахуванням цих норм правом звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) праві та вплив на правопорушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів закріплений в ст.16 ЦК України.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

14 листопада 2019 р. ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Мазуренко Ю.В. позовну заяву ОСОБА_1 до Аполянської сільської ради Уманського району Черкаської області, про визнання права власності на майно в порядку спадкування було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків «…протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали…» …» (пред`явлена позовна заява підлягала залишенню без руху, оскільки була подана з порушенням вимог ст. 175,177 ЦПК України та в ухвалі від 14.11.2019р. були вказані відповідні недоліки, які необхідно було усунути позивачу у встановлені строки).

Копію вказаної ухвали за вих. № 22699 від 15.11.2019 року було направлено на адресу вказану позивачем у позовній заяві, а саме: АДРЕСА_2 , для її виконання.

Як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 213, яке повернулося до суду та містить штамп «Укрпошти» - «…повернення за закінченням терміну зберігання Умань 1…».

Відповідно до вимог ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти и або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 недобросовісно користується наданими йому процесуальними правами.

Таку поведінку та відношення до своїх процесуальних прав та обов`язків зі сторони позивача ОСОБА_1 суд розцінює як прояв повного правового нігілізму, тобто деформаційного стану правосвідомості особи, який характеризується усвідомленим ігноруванням вимог закону, цінності права, зневажливим ставленням до правових принципів.

Станом на 04.12.2019 року ухвала судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. від 14.11.2019р. виконана не була, та від позивача не надходило до суду будь-яких заяв про усунення недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Елементом права на справедливий судовий розгляд є право на доступ до суду. Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це право не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу до суду потребує регулювання з боку держави. Для такого регулювання Держави-учасниці Конвенції мають певну свободу розсуду, але застосовані ними обмеження не повинні звужувати чи не применшувати можливості доступу до суду в такий спосіб або настільки, що нівелюється сама сутність цього права (mutatis mutandis рішення у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адамс ІІ проти Німеччини» («Prince Hans-Adam II Of Liechtenstein v. Germany») від 12 липня 2001 року, заява № 42527/98, § 44).

Європейський суд з прав людини зазначив, якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Аполянської сільської ради Уманського району Черкаської області, про визнання права власності на майно в порядку спадкування,- визнати неподаною та повернути позивачеві.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.В. Мазуренко