Справа № 157/504/19
Провадження №2-з/157/6/19
УХВАЛА

25 березня 2019 року місто Камінь-Каширський

Камінь-Каширський районний суд Волинської області

в складі: головуючого судді Гамули Б.С.,

з участю секретаря Карпік Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

встановив:

22 березня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про забезпечення позову до відкриття провадження у справі, в якій просить заборонити ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, а також іншим особам вчиняти будь-які дії щодо проведення таємного голосування з приводу переходу громади прихожан храму Різдва Пресвятої Богородиці з Української православної церкви до Православної церкви України.

Заява мотивована тим, що ОСОБА_1 є прихожанкою храму Різдва Пресвятої Богородиці міста Каменя-Каширського. 15 березня 2019 року з оголошення, поміщеного в газеті «Полісся», вона дізналася про те, що 24 березня 2019 року біля приміщення церкви відбуватиметься таємне голосування щодо переходу громади цього храму з Української православної церкви до Православної церкви України. Учасниками голосування можуть бути лише повнолітні особи, які проживають у межах парафії, зокрема на вулицях ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, Цирська, Фермерська, Шабліовського, Острівна, Чкалова (крім будинку 11), Суворова, Мала, Дружня, Хмельницького, Ватутіна, Окружна, Злагоди, ОСОБА_9, Порічанська, Грушевського, Стуса, Гайова, ОСОБА_6, Східна, ОСОБА_10, на провулках вищевказаних вулиць та провулках Магдебурзький, Комарова. Голосування здійснюватиметься за наявності паспорта.

Ознайомившись із оголошенням у газеті, заявниця звернулася до настоятеля храму з проханням включити її до списку голосуючих, адже на жодній із зазначених вулиць вона не проживає, однак є прихожанкою цього храму. Священик їй відповів, що жодного відношення до голосування він, як настоятель храму, не має та не може надати їй списки голосуючих. Від інших прихожан заявниці стало відомо, що ініціаторами голосування є ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, які складають ініціативну групу. На неодноразові звернення заявниці включити її до списку голосуючих члени ініціативної групи не реагують. Більше того, безпідставно та самоуправно, на власний розсуд, ігноруючи права заявниці на волевиявлення, вказані вище особи збираються провести таємне голосування 24 березня 2019 року.

Вважаючи, що своїми діями ініціативна група порушує її права, вона має намір звернутися до суду з метою їх захисту, подавши згодом відповідний позов. Тому невжиття заходів забезпечення позову, зокрема шляхом заборони ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, а також іншим особам вчиняти будь-які дії щодо проведення таємного голосування з приводу переходу громади прихожан храму Різдва Пресвятої Богородиці міста Каменя-Каширського з Української православної церкви до Православної церкви України може утруднити виконання рішення суду в даній справі.

Вивчивши заяву про забезпечення позову, проаналізувавши додані до неї документи, суд приходить до висновку, що заява є безпідставною та задоволенню не підлягає.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 149 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до предявлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Правовий аналіз наведеної вище норми закону вказує на те, що заходи забезпечення позову, передбачені статтею 150 ЦПК України, існують для ефективного захисту та відновлення порушених або невизнаних прав заявника, що у великій мірі залежить від можливості повного та неухильного виконання сторонами рішення суду, яке набрало законної сили. При цьому, суд застосовує заходи забезпечення позову за наявності достатніх підстав вважати, що права заявника в дійсності порушені.

З доданого до заяви оголошення, поміщеного в газеті «Полісся», встановлено, що ініціативна група парафіян храму Різдва Пресвятої Богородиці міста Каменя-Каширського ініціювала проведення 24 березня 2019 року таємного голосування серед прихожан названого храму щодо переходу громади з юрисдикції Української православної церкви до юрисдикції Православної церкви України. В цьому ж оголошенні зазначено порядок проведення голосування.

Разом із тим, із матеріалів справи не вбачається та не доведено заявницею того факту, що її право на участь у цих зборах прихожан та право на волевиявлення якимось чином порушене або обмежене. ОСОБА_1 не надала суду належних та допустимих доказів того, що вона зверталася до ініціативної групи з проханням включити її до списку голосуючих, як і не надано доказів того, що в такому зверненні їй було відмовлено. Крім того, вимагаючи заборонити ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, а також іншим особам вчиняти будь-які дії щодо проведення таємного голосування, заявниця не надала доказів, що ці особи складають ініціативну групу.

Таким чином, ОСОБА_1, звернувшись до суду із заявою про забезпечення позову, не довела необхідності вжиття такого процесуального заходу, як і не довела тієї обставини, що її права якимсь чином порушуються вказаними вище особами.

Згідно з частинами 1 та 6 статті 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду). Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Оскільки заявницею не наведено достатніх підстав для вжиття заходів забезпечення позову, тому в задоволенні її заяви слід відмовити.

Керуючись статтями 149, 153, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом пятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до підпункту 15.5) пункту 1 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Головуючий: Б. С. Гамула