Справа № 357/1363/19
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

22 березня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Орєхова О. І. ,

за участі секретаря Сокур О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа: ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

05 лютого 2019 року заявник ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про розірвання шлюбу, заінтересована особа: ОСОБА_2, посилаючись на наступні обставини.

29 березня 2012 року вона зареєструвала шлюб з ОСОБА_2 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Ірпінського міського управління юстиції у Київській області, актовий запис № 77.

Від даного шлюбу дітей не мають.

Причиною розпаду сімї є те, що між нею і ОСОБА_2 склалися неприязні стосунки, які повязані з відсутністю взаємоповаги, взаєморозуміння, взаємної любові, а також різні погляди у неї та відповідача на сумісне життя.

В звязку з цим виникали сварки та різні сімейні непорозуміння, що і призвело до припинення шлюбних відносин. Таким чином, їхня сімя розпалась повністю і перспектив на примирення не має. Шлюб носить формальний характер і зберігати його надалі недоцільно.

За вироком Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06 листопада 2017 року, ОСОБА_2 засуджено до позбавлення волі, строком на 8 років, за вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Просила суд розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2, який зареєстрований 29 березня 2012 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Ірпінського міського управління юстиції у Київській області, актовий запис № 77, після розірвання шлюбу просить залишити прізвище ОСОБА_2 та звільнити від сплати судового збору, як особу, яка потерпіла внаслідок Чорнобильської катастрофи та має посвідчення 1-ї категорії (а.с. 2-4).

Ухвалою судді від 13 лютого 2019 року прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження у вищезазначеній цивільній справі. Постановлено провести розгляд справи за правилами окремого провадження (а.с. 17).

В судове засідання заявник ОСОБА_1 не зявилась, надала до суду заяву, отримана 15.03.2019 року за вх. № 10043, в якій просила справу за її заявою про розірвання шлюбу розглядати за її відсутності. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с. 15).

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, надав до суду заяву, отримана судом 21.03.2019 року за вх. № 10799, яка направлена Державною установою «Київський слідчий ізолятор», в якій вимоги визнав в повному обсязі та не заперечував проти розірвання шлюбу з ОСОБА_1 (а.с. 25-26).

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Отже, оскільки сторони не зявилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги заявника ОСОБА_1 підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 ЦПК України у поряду окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.

Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин.

Встановлено, що 29 березня 2012 року було зареєстровано шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Ірпінського міського управління юстиції у Київській області, про що в Книзі реєстрації шлюбів 29 березня 2012 року зроблено відповідний актовий запис за № 77, де прізвище після реєстрації шлюбу чоловіка та дружини ОСОБА_2, що підтверджується наявним в матеріалах справи оригіналом свідоцтва про шлюб, серії 1-ОК № 130294, виданого 29 березня 2012 року віжжідомдержавної реєстрації актів цивільного стану Ірпінського міського управління юстиції у Київській області (а.с. 23).

Від даного шлюбу дітей не мають.

Вироком Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06 листопада 2017 року ОСОБА_2 засуджено у вигляді позбавлені волі на строк вісім років з конфіскацією всього майна, належного йому на праві особистої власності (а.с. 8-15).

Встановлено, що спільне життя у подружжя не склалося, сімя фактично розпалася, шлюб існує формально. Подружжя не підтримують ніяких відношень та переконані, що подальше збереження шлюбу неможливе і суперечить їхнім інтересам.

Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 1 СК України, завданням Сімейного кодексу України є зміцнення сімї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб.

Відповідно до ч. 2 п. 3 ст. 1 цього Кодексу, завданням Сімейного кодексу України є побудова сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки.

Згідно ч. 2 ст. 3 СК України сімю складають особи, які спільно проживають, повязані спільним побутом, мають взаємні права та обовязки.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу, та під час його розірвання.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Частиною 2 статті 104 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Частиною 2 статті 110 СК України передбачено, що позов про розірвання шлюбу не може бути предявлений протягом вагітності дружини та протягом одного року після народження дитини, крім випадків, коли один із подружжя вчинив протиправну поведінку, яка містить ознаки кримінального правопорушення, щодо другого з подружжя або дитини.

Відповідно до ст. 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Частина 2 ст. 112 СК України передбачає, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

З наявної в матеріалах справи заяви ОСОБА_2 убачається, що останній визнає позов заявника в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Оскільки, спільне життя у подружжя не склалось, шлюб існує формально, подружжя не повязано спільним побутом, не підтримують ніяких відношень та переконані, що подальше збереження шлюбу неможливе і суперечить їхнім інтересам та враховуючи, що заінтересованою особою визнано позов заявника, суд приходить до висновку, що родина фактично розпалась та її поновлення неможливе, у звязку з чим, шлюб необхідно розірвати.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 3, 56, 104, 105, 110-112, 113, 115 Сімейного кодексу України, ст.ст. 2, 4, 19, 82, 206, 211, 265, 273, 293, 353, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа: ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити.

Шлюб зареєстрований 29 березня 2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Ірпінського міського управління юстиції у Київській області, актовий запис № 77 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, - розірвати.

Прізвище заявника після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області потягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Заявник: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 (адреса реєстрації та проживання: 09100, АДРЕСА_1, РНОКПП - НОМЕР_1);

Заінтересована особа: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 (відбуває покарання: 11500, Білокоровицьке шосе буд. 4, м. Коростень, Житомирської області, Коростенська виправна колонія № 71).

Повне судове рішення складено 22 березня 2019 року.

Рішення надруковане в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

СуддяОСОБА_4