Провадження № 2/161/2706/19
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

19 листопада 2019 року Луцький міськрайонний суд Волинської області

в складі :

головуючого - судді Рудської С.М.

при секретарі - Ярмолюк В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Луцького міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Волинській області, про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини відомостей щодо батька дитини,

В С Т А Н О В И В:

20.06.2019 року позивачі звернулися до суду з вищевказаною позовною заявою та заявою про уточнення позовних вимог (а.с. 28-29) на обґрунтування якої зазначили, що з 21.08.2013 року, ОСОБА_1 (далі - позивач-1) знаходилася у зареєстрованому шлюбі з відповідачем ОСОБА_3 , який було розірвано рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 06.07.2017 року. Разом з тим, з 2013 року позивач-1 спільно проживала з ОСОБА_2 (далі - позивач-2), з яким перебуває у фактичних шлюбних відносинах по даний час та від яких у них ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася спільна дитина - син ОСОБА_4 . Однак, у відомостях про батька дитини вказаний відповідач на підставі актового запису про укладення шлюбу від 21.08.2013 року, хоча в дійсності батьком ОСОБА_4 не являється. В свою чергу, ОСОБА_3 наполягає на тому, що він є батьком дитини, однак від проведення аналізу ДНК на батьківство відмовляється. Враховуючи викладене, просять суд: визнати ОСОБА_2 батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , народженого ОСОБА_1 ; зобов`язати Луцький МВ ДРАЦС ГТУЮ у Волинській області внести зміни до актового запису про народження дитини, вказавши батьком дитини позивача-2 та виключивши відомості про ОСОБА_3 , а також внести відповідні зміни в ім`я та по батькові дитини.

До початку судового засідання позивачами було подано до суду аналогічні за своїм змістом заяви про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять їх задовольнити. Щодо заочного розгляду справи не заперечують (а.с. 40-41).

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання повторно не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про день, час, місце слухання справи повідомлений належним чином, про що у матеріалах справи свідчать відповідні судові повістки (а.с. 13, 25, 34, 39), які надсилалися ОСОБА_3 за місцем його реєстрації (згідно довідки УДМС України у Волинській області - а.с. 11), а також судовим оголошенням, розміщеним на офіційному веб-порталі судової влади України (а.с. 33). Клопотання про відкладення розгляду справи, відзив на позовну заяву від відповідача на адресу суду не надходили.

До початку судового засідання від представника Луцького МВ ДРАЦС ГТУЮ у Волинській області надійшло клопотання, відповідно до якого просить розгляд справи проводити у його відсутності, а при її вирішенні покладається на думку суду (а.с. 21).

Статтею 280 ЦПК України закріплена можливість ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів, у разі належним чином повідомленого відповідача про дату, час та місце судового засідання.

Враховуючи вищезазначені обставини, суд вважає провести заочний розгляд справи на підставі наявних у ній матеріалів.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що 31.08.2013 року Відділом ДРАЦС реєстраційної служби Луцького МУЮ Волинської області було зареєстровано шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (актовий запис № 1162). Після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на « ОСОБА_1 ». Дана обставина підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с. 7).

Як вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_4 . Його батьком вказаний ОСОБА_3 , матір`ю - ОСОБА_1 (а.с. 6).

Рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 06.07.2017 року було розірвано шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , зареєстрований 31.08.2013 року Відділом ДРАЦС реєстраційної служби Луцького МУЮ Волинської області, актовий запис № 1162 (а.с. 8).

Згідно свідоцтва про зміну імені серії НОМЕР_3 , ОСОБА_1 30.08.2017 року змінила своє прізвище на « ОСОБА_1 » (а.с. 9).

Зі змісту позовної заяви слідує, що позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є біологічними батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в свою чергу, відповідач ОСОБА_3 був вказаний біологічним батьком дитини у зв`язку з перебуванням в зареєстрованому шлюбі з позивачем-1 на момент народження дитини.

Згідно ст. 133 СК України, якщо дитина народилась у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.

Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15.05.2006 року, - відповідно до статей 213, 215 ЦПК (1618-15) рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено). Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ст. 212 ЦПК (1618-15), згідно з якою жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.

Згідно абзацу 10 пункту 9 рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Крім того, Європейський суд з прав людини у справі «Калачова проти Російської Федерації» зауважив, що «в ході національного розгляду суд призначив ДНК-тест з метою вирішення цього спору про батьківство. Тест продемонстрував, що відповідач був батьком дитини з ймовірністю 99,99 відсотків.

Суд враховує, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (рішення від 07 травня 2009 року).

Як встановлено судом, ОСОБА_3 від проведення аналізу ДНК на батьківство відмовляється, в свою чергу, відповідачем будь-яких доказів зворотного надано не було.

Відповідно до ч. 1 ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 138 СК України жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про народження дитини. Вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство.

Таким чином, враховуючи перешкоди, що чиняться відповідачем ОСОБА_3 з метою недопущення проведення молекулярно-генетичної експертизи та неможливість її проведення без вилучення біологічного матеріалу, суд приходить до висновку про доведеність позовної вимоги позивачами про визнання батьківства ОСОБА_2 відносно дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , народженого ОСОБА_1 .

Крім того, судом враховується той факт, що подання до суду позову ОСОБА_2 свідчить про факт визнання ним свого батьківства відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , народженого ОСОБА_1 .

Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Відповідно до п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.

Відповідно до п. 2.16.4. Розділу II Правил на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду.

За положеннями ст. 134 СК України на підставі заяви осіб, зазначених у статтях 126 СК України або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове Свідоцтво про народження.

Оскільки, суд дійшов до висновку про наявність підстав про встановлення батьківства, підлягають задоволенню вимоги щодо внесення відповідних змін до актового запису про народження дитини.

На підставі ст. ст. 129, 130, 133, 138 СК України, керуючись ст. ст. 10, 12, 13, 77-81, 141, 247, 259, 263-265, 280, 352, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Луцького міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Волинській області, про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини відомостей щодо батька дитини - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Луцька Волинської обл., який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , - батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , народженого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженкою м. Луцька Волинської обл.

Внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_4 № 932 від 23 квітня 2014 року, складеного Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Луцького міського управління юстиції Волинської області, змінивши:

-відомості про батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , вказавши батьком дитини « ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України», виключивши відомості про батька дитини « ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , громадянин України »;

-прізвище ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_4 »;

-по батькові ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_4 ».

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення в повному обсязі складено 27 листопада 2019 року.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області С.М. Рудська