Номер справи 645/632/18
Номер провадження 8/623/3/2019
УХВАЛА

іменем України

26 березня 2019 року м. Ізюм

Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

в складі: головуючого - судді: Бєссонової Т.Д.

за участю секретаря судового засідання: Костенко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ізюмі справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, позивач Акціонерне товариство комерційний банк « Приватбанк»,-

в с т а н о в и в :

01 березня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, у якій просить переглянути рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 04 вересня 2018 року у зв'язку з нововиявленими обставинами. Відмовити АТ КБ « Приватбанк» у задоволенні позовних вимог у зв'язку з необґрунтованістю та невідповідністю фактичним обставинам.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначив, що 04 вересня 2018 року рішенням Ізюмського міськрайонного суду Харківської області задоволено позовні вимоги АТ КБ «Приватбанк» та з нього на користь останнього стягнуто заборгованість за кредитним договором в розмірі в розмірі 14656,17 грн., заборгованість по процентам за користування кредитом у розмірі 91343,83 грн. та судові витрати у справі у сумі 1762,00 грн. істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, а саме, - створення АТ КБ «Приватбанк» штучної (не існуючої) заборгованості шляхом включення до заборгованості по кредиту рух грошових коштів з іншого картковою рахунку № 553717, який не є предметом позову:

на вимогу суду, АТ КБ «Приватбанк» надав виписку в якій відсутні дані щодо надходження на картку/рахунок № 683463 грошових коштів на загальну суму 11908,29 грн.;

на момент пред'явлення позову, витрати по картці рахунку (користування кредитом) №; 683463 за договором б/н від 18.02.2014р. становлять суму 5944,77 грн., а не 14656,17 грн.:

на момент пред'явлення позову, в рахунок погашення заборгованості на користь АТ КБ «Приватбанк».- сплачено 3 661,68 грн.;

на момент пред'явлення позову, розмір заборгованості за кредитом складає 2283,09 грн, а не 14656,17 грн. на момент пред'явлення позову, на користь АТ КБ «Приватбанк» сплачено комісію не обумовлену умовами договору б/н від 18.02.2014р. в сумі 606,36 грн:

незаконне включення у суму заборгованості за договором б/н від 18.02.2014р. грошових коштів в розмірі 8795,50 грн. з картки/рахунку № 553717 (яка не є предметом позову ) від 18 січня 2014 року;

на момент пред'явлення позову, розрахунок заборгованості за договором б/н від 18.02.2014р. не відповідав руху грошових коштів по картці/рахунку № 683463 (яка є предметом позову);

виписка АТ КБ «Приватбанк» по картці/рахунку № 683463, що долучена до матеріалів справи та виписка АТ КБ «Приватбанк» № J8IMLJH3UK50FLRE по картці/рахунку № 683463 отримана заявником у відділенні банку 26 лютого 2019 р. містять розбіжності.

Докази, що підтверджують існування істотних обставин, що не були встановлені судом та стали відомі 26 лютого 2019 року -виписка АТ КБ «Приватбанк» № J8IMLJH3UK50FLRE від 26 лютого 2019 року по картці/рахунку № 683463 за період з 18.01.2014р. по 26.02.2019 р., квитанція № J8IMLJH3UK50FLRE від 26.02.2019 р. про сплату 100,00 грн. за отримання виписки (копії додаються до заяви про перегляд). Вказані факти є нововиявленими обставинами.

Заявник ОСОБА_1 в судовому засіданні заяву підтримав, просив її задовольнити.

Представник АТ КБ « Приватбанк» в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Суд, заслухавши заявника ОСОБА_1, дослідивши заяву, перевіривши матеріали справи, дійшов до наступного.

Рішенням Ізюмського міськрайонного суду Харківської області задоволено позовні вимоги АТ КБ « Приватбанк» та з ОСОБА_1 на користь останнього стягнуто заборгованості за кредитним договором в розмірі в розмірі 14656,17 грн., заборгованість по процентам за користування кредитом у розмірі 91343,83 грн. та судові витрати у справі у сумі 1762,00 грн ( а.с.168-170).

Постановою Харківського апеляційного суду від 19 грудня 2018 року рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 04 вересня 2018 року залишено без змін. ( а.с.192-193).

Заявник зазначає, що підставою для перегляду рішення суду від 04 вересня 2018 року у зв'язку з нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, а саме - створення АТ КБ «Приватбанк» штучної (не існуючої) заборгованості шляхом включення до заборгованості по кредиту рух грошових коштів з іншого картковою рахунку № 553717, який не є предметом позову.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Відповідно до п.п. 3,4,5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30 березня 2012 року, нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику. Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неналежне повідомлення заявника про час і місце розгляду справи, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку. Неподання стороною або особою, яка бере учать у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду у прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Так, заявник посилається на те, що нововиявленими є виписка АТ КБ «Приватбанк» № J8IMLJH3UK50FLRE від 26 лютого 2019 року по картці/рахунку № 683463 за період з 18.01.2014р. по 26.02.2019 р., квитанція № J8IMLJH3UK50FLRE від 26.02.2019 р. про сплату 100,00 грн. за отримання виписки , однак вони не є нововивявленими, а є новими доказами.

Таким чином доводи заявника є безпідставними.

Більш того, під час розгляду справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1, були перевірені аналогічні доводи відповідача.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata остаточності рішень суду. Цей принцип визначає, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов'язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, а не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (рішення від 3.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», п.40).

Процедура скасування остаточного судового рішення у звязку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би привести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (рішення від 18.11.2004 у справі «Pravednaya v. Russia», пп.27, 28).

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

За таких обставин правових підстав, передбачених ст. 423 ЦПК України для перегляду рішення за нововиявленими обставинами, не встановлено, у зв'язку з чим заява ОСОБА_1 про перегляд рішення Ізюмського міськрайонного суду від 04 вересня 2018 року за нововиявленими обставинами задоволенню не підлягає, а рішення Ізюмського міськрайонного суду від 04 вересня 2018 року, яке залишено в силі постановою Харківського апеляційного суду від 19 грудня 2018 року - залишенню в силі.

Керуючись ст.ст. 423-425, 429 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Ізюмського міськрайонного суду від 04 вересня 2018 року за нововиявленими обставинами у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором відмовити та залишити в силі рішення Ізюмського міськрайонного суду від 04 вересня 2018 року.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua

Ухвала може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області або безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області шляхом подачі у 15-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Суддя Ізюмського міськрайонного суду Т.Д. Бєссонова