Справа № 183/1612/19
№ 2/183/2108/19
07 жовтня 2019 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області, у складі:
головуючої судді Сороки О.В.,
секретаря Пащенко А.С.,
розглянувши, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди,-
Позов обґрунтований тим, що 26 січня 2019 року о 10 годині 30 хвилин позивачі перебували в СТ «Лебединий плес», яке розташоване в с.Новоселівка Новомосковського району Дніпропетровської області, куди в цей час зайшов ОСОБА_3 , який являється племінником ОСОБА_2 , та почав вимагати грошові кошти, на що отримав відмову.
Цього ж дня приблизно об 11 годині 05 хвилин ОСОБА_3 знову прийшов на територію дачної ділянки відповідача, почав висловлюватися нецензурною лайкою, після чого ломом зламав замок вхідної двері будинку та самі вхідні двері до будинку, який розташований по АДРЕСА_1 .
Продовжуючи вимагання грошових коштів та не отримавши їх, відповідач підійшов до автомобіля марки Renault Megan, державний номер НОМЕР_1 , який належить позивачеві ОСОБА_1 та ломом почав бити по автомобілю, внаслідок чого пошкодив лобове скло, капот та кузов машини. Захищаючи своє майно у бійці, яка виникла під час вказаних подій, у позивача ОСОБА_1 були зламані окуляри.
Позивач звернувся до новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області з заявою про вчинення злочину, однак 13 лютого 2019 року ДОП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області складено висновок по результату розгляду його заяви, відповідно до якого відмовлено у внесенні відомостей до ЄРДР, матеріали списані до справи Новомосковського ВП.
Між тим, протиправними діями відповідача майну позивача завдано збитків, які складаються з наступного:
Придбання окулярів для зору - 1100 грн.,
Витрати на придбання ліків у розмірі 1678 грн.,
Витрати на проведення судово-медичного дослідження у розмірі 147 грн., витрати на правову допомогу у розмірі 5000 грн.
Ухвалою від 26 квітня 2019 року відкрите провадження по справі.
До початку розгляду справи по суті представник позивачів звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, причина неявки суду не відома, тому суд, відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, з погодження позивача провів заочний розгляд справи.
На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.
Суд, дослідивши докази з точки зору належності та допустимості, а у своїй сукупності з точки зору достатності, дійшов до наступного висновку.
Встановлені в судовому засіданні обставини.
Позивачі, відповідно до свідоцтва про одруження, перебувають у зареєстрованому шлюбі з 20 серпня 2003 року (а.с. 18).
ОСОБА_1 являється власником, а ОСОБА_2 має право керування транспортного засобу Renault Megan, державний номер НОМЕР_1 , про що свідчить свідоцтво про реєстрації транспортного засобу (а.с. 20).
ОСОБА_2 являється членом садового товариства «Лебединий плес», володіє земельною ділянкою по АДРЕСА_1 (а.с. 21).
Суду надано висновок за результатами розгляду заяви, затверджений 13.02.2019 року начальником Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, у відповідності до якого 26.01.2019 року до Новомосковського ВП надійшла заява ОСОБА_2 , яка просила застосувати заходи до ОСОБА_3 , який пошкодив її автомобіль марки Renault Megan, державний номер НОМЕР_1 . Зазначений висновок містить виклад подій зі сторони позивача, що відбувалися 26.01.2019 року на території садового товариства «Самарський плес», аналогічні у позові.
А також зазначено, що при опитуванні ОСОБА_3 останній пояснив, що після смерті його матері у нього склалися неприязні відносини з ОСОБА_2 , у якої він дійсно 26.01.2019 року попросив продукти харчування, однак вона йому відмовила, він розізлився, а коли виходив з території їх домоволодіння ломом розбив лобове скло автомобіля марки Renault Megan, державний номер НОМЕР_1 , котрий стояв біля домоволодіння.
При цьому встановити свідків події та очевидців не виявилося можливим, з ОСОБА_3 було проведено бесіду щодо недопустимості порушення громадської поведінки, та матеріали списано до справ Новомосковського ВП.
Відповідач постійно мешкає в садовому товаристві «Лебединий плес» по АДРЕСА_2 , про що свідчить довідка садового товариства (а.с. 40).
31.01.2019 року позивач ОСОБА_2 звернулася до невропатолога з приводу порушення після нервового зриву, стресу, їй призначене лікування в період з 30.01.2019 року по 28.02.2019 року (а.с. 34), також позивачем надано квитанції про придбання певних ліків (а.с. 35).
Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються наступними нормами закону, а саме.
За положеннями ч. 1, ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигоди).
Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі (ч. 3 ст. 22 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно ч. 2. ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
За змістом статті 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
У пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» №6 від 27.03.1992 року, зі змінами та доповненнями, роз`яснено, зокрема, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.
Належних та допустимих доказів про те, що позивачеві було пошкоджено окуляри та спричинено шкоду здоров`ю під час подій, що відбувалися 26.01.2019 року суду не подано, як і не подано доказів щодо наявності причинного зв`язку між пошкодженням дверей будинку з необхідністю встановлення охоронної сигналізації, а тому в цій частині позову належить відмовити.
Вирішуючи питання щодо стягнення моральної шкоди на користь відповідача ОСОБА_2 , суд вважає за необхідне звернути, увагу на вимоги закону, а саме.
Так, відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Відповідно до ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю,відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.
Пунктом 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.1995 року з подальшими змінами, передбачено, що розмір моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.
Суд звертає увагу, що, відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Суд бере до уваги подані позивачем докази того, що неправомірними діями відповідача їй дійсно завдано моральної шкоди, яка виразилась у душевних стражданнях, яких вона зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.
Між тим, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд приходить до висновку що з відповідача на користь позивача ОСОБА_2 належить стягнути спричинену моральну шкоду у розмірі 1000 грн. Визначений судом розмір моральної шкоди є достатнім у дані спірній ситуації, саме такий розмір моральної компенсації забезпечить відшкодування тих немайнових втрат, яких зазнала потерпіла, в результаті неправомірних дій відповідача.
У відповідності до вимог ст. 141 ЦК України з відповідача на користь позивача ОСОБА_1 належить стягнути судовий збір у розмірі 768,40 грн. (а.с. 1), на користь позивача ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 1920 грн. (а.с. 51).
Керуючись ст.ст. 12, 76-82, 89,141, 263, 265, 280 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , на користь ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстровану за адресою: АДРЕСА_3 ) моральну шкоду у розмірі 1000 грн. (одна тисяча грн.).
Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , на користь ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_4 ) судовий збір у розмірі 768,40 грн.
Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , на користь ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстровану за адресою: АДРЕСА_3 ) судовий збір у розмірі 1920 грн.
В іншій частині позову ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з моменту отримання ним копії цього рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається позивачем до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Сорока О.В.