Номер провадження 2/754/3982/19
Справа №754/218/19
РІШЕННЯ

іменем України

11 березня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

судді Саламон О.Б.

з участю секретаря судового засідання Вільховченко І.І.

позивача ОСОБА_1

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи ОСОБА_3, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Краснощок Людмила Михайлівна про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1. звернувся з позовом про визнання права власності на 1/2 частину АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті його батька ОСОБА_5, який помер 16.06.2018 р.

Обґрунтовуючи вимоги позову, посилається на те, що після смерті батька відкрилась спадщина, а саме 1/2 частина зазначеної вище квартири. Рішенням суду від 04.07.2005 р. за колишньою дружиною померлого ОСОБА_5 - ОСОБА_3 визнано право власності на 1/2 частину спірної квартири, як набутої в спільну сумісну власність під час шлюбу. Позивач звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, проте отримав відмову, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу. З огляду на викладене позивач вимушений звертатись до суду з вказаним позовом.

14.01.2019 р. ухвалою суду відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами та в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

11.03.2019 р. закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.

Позивач в судовому засіданні вимоги позову підтримав, посилаючись на викладене в ньому.

Відповідач в судове засідання не з'явився, в поданому до суду відзиві просить розглядати справу за його відсутності та ухвалити рішення, згідно норм чинного законодавства.

Від третіх осіб до суду надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, вимоги позову підтримують в повному обсязі.

Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5, який є батьком позивача.

Після смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина, до складу якої входить 1/2 частина АДРЕСА_1.

У відповідності до Інформаційної довідки від 13.12.2018 р. КВ-2018 №49150, 1/2 частина вказаної вище квартири на праві власності за ОСОБА_5 не зареєстрована.

Вбачається, що спірна квартира набута шляхом сплати пайових внесків, на належна на праві власності ОСОБА_3 та померлому ОСОБА_5 в рівних частках.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 04.07.2005 р. право власності на 1/2 частину спірної квартири визнано за ОСОБА_3

Вказаним рішенням встановлено, що спірна квартира була придбана під час шлюбу ОСОБА_5 та ОСОБА_3, та була спільним майном подружжя.

При цьому, у відповідності до довідки ЖБК «Автотранспортник-4» від 26.12.2018 р. №5160, ОСОБА_5 сума пайового внеску за АДРЕСА_1 сплачена в повному обсязі.

Постановою приватного нотаріуса КМНО Краснощок Л.М. позивачу відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на успадковувань частину квартири.

З спадкової справи №7/2018 щодо майна померлого ОСОБА_5. вбачається, що позивач є єдиним спадкоємцем померлого, оскільки ОСОБА_7 відмовився від прийняття спадщини, про що свідчить заява останнього.

Як передбачено ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

На підставі п. 4.14 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів.

Згідно зі ст. 182 ЦК України та ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 року №1952-ІV, право власності на нерухомість підлягає обов'язковій державній реєстрації та виникає з моменту такої реєстрації. Будь-які правочини щодо нерухомого майна, в тому числі видача свідоцтва про право на спадщину, вчиняються, якщо право власності на таке майно зареєстровано згідно з вимогами цього Закону.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в своїй постанові №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» при вирішенні спорів про право власності на жилий будинок, на квартиру в житлово-будівельному або житловому кооперативі, на інші будівлі судам слід виходити з роз'яснень, які дані Пленумом Верховного Суду України у прийнятих ним постановах з цих питань. Крім цього, слід враховувати, що при повному внесені пайових внесків за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані члену житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, у особи, яка має право на частку в пайових внесках, виникає право власності на відповідну частку квартири, дачі, гаража чи іншої будівлі.

Згідно зі ст. 19-1 Закону України «Про кооперацію», член житлового - будівельного, дачно - будівельного, гаражно - будівельного, житлового, дачного, гаражного чи іншого відповідного кооперативу має право володіння, користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою, дачею, гаражем, іншою будівлею, спорудою або приміщенням кооперативу, якщо він не викупив це майно. У разі викупу квартири, дачі, гаража, іншої будівлі, споруди або приміщення член житлово - будівельного, дачно - будівельного, гаражно - будівельного, житлового, дачного, гаражного чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна.

Відповідно до ст. 384 ЦК України, член житлово - будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її. У разі викупу квартири член житлово - будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.

У відповідності до п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті члена житлово - будівельного, дачно - будівельного, гаражно - будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверхню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкоємець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

На підставі вище викладеного, суд приходить до висновку про задоволення вимог позову.

Керуючись ст.ст. 2, 5-7, 10-12, 76-83, 189, 200, 211, 258, 259 ЦПК України, ст.ст. 182, 1216-1218, 1268, 1297 ЦК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи ОСОБА_3, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Краснощок Людмила Михайлівна про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 право власності на 1/2 частину АДРЕСА_1, загальною площею 71, 3 кв.м., житловою площею 41, 8 кв. м.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Позивач ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, АДРЕСА_2.

Відповідач Київська міська рада - , м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Третя особа ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_2, АДРЕСА_2.

Третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Краснощок Людмила Михайлівна - РНОКПП НОМЕР_3, АДРЕСА_3

Повний текст рішення суду складено 15.03.2019 р.

Суддя