Справа пр. №2/756/1620/19
У Х В А Л А

14 березня 2019 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Андрейчука Т.В.,

за участю секретаря судового засідання - Лісовенка О.О.,

учасники справи:

представник відповідача - ОСОБА_1,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань в м. Києві цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства "Альфа-Банк" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом публічного акціонерного товариства "Альфа-Банк" (далі - ПАТ "Альфа-Банк") до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості у сумі 75492,20 грн.

Свої позовні вимоги ПАТ "Альфа-Банк" мотивувало тим, що 16 січня 2016 року між ним та ОСОБА_2 було укладено договір про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, за умовами якого банк відкрив відповідачеві картковий рахунок НОМЕР_1, емітував та видав ОСОБА_2 міжнародну платіжну картку DMC Gold та видав позичальнику кредит у вигляді кредитної лінії з лімітом 75000,00 грн.

Як стверджував позивач, ОСОБА_2 не дотримується умов кредитного договору, не сплачує кредит, проценти за користування ним у розмірі та порядку, визначеному договором, допустила заборгованість у сумі 75492,20 грн, в тому числі заборгованість зі сплати кредиту (основного боргу) у сумі 67692,61 грн, заборгованість зі сплати процентів за користування кредитом у сумі 934,50 грн, неустойка (комісія, штраф) у сумі 6865,09 грн.

Відповідач подала відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що кредитні кошти у сумі, зазначеній позивачем, вона не отримувала, відбулось несанкціоноване списання грошових коштів з її банківського рахунку, про що вона негайно поінформувала банк. Також ОСОБА_2 вказала, що на час несанкціонованого списання грошових коштів з її банківського рахунку строк дії її банківської картки сплив.

Для перевірки доводів відповідача суду необхідно перевірити факт емісії банком платіжної картки, встановити строк її дії та обставини його пролонгації, встановлення (зміну) ліміту кредитування, отримання ОСОБА_2 кредитних коштів у сумі, зазначеній ПАТ "Альфа-Банк",та погашення нею кредиту.

Крім цього, позивач просив суд стягнути з відповідача неустойку (комісію, штраф) у сумі 6865,09 грн.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (ст. 549 ЦК України).

Натомість банківською комісією є грошові суми, що списуються з рахунків клієнтів як плата за обслуговування рахунку або за надання спеціальних послуг.

Відтак банківська комісія згідно чинного цивільного законодавства України не є видом неустойки.

Отже суду необхідно з'ясувати правову природу та підставу нарахування ПАТ "Альфа-Банк" грошової суми у розмірі 6865,09 грн, яка заявлена позивачем до стягнення з відповідача. Зі змісту розрахунку заборгованості за кредитом (а. с. 25) указані обставини перевірити не можливо.

П. 1.8 Положення про порядок формування та використання банками України резервів для відшкодування можливих втрат за активними банківськими операціями, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 25 січня 2012 року №23 (яке було чинне на момент укладення кредитного договору) (далі - Положення), передбачено, що банк за кожним кредитом боржника формує кредитну документацію (справу) боржника відповідно до вимог, визначених цим Положенням.

Кредитна документація (справа) боржника має містити мінімально необхідні дані, перелік яких наведено в додатку 2 до цього Положення. Залежно від виду кредитної операції банк може розширити перелік даних про боржника, попередньо зазначивши їх у внутрішньобанківських положеннях. Узагальнена інформація про кредитну операцію формується з часу укладення договору та оновлюється впродовж його дії в частині, що зазнала змін, протягом п'яти робочих днів із дня отримання банком інформації, яка є підставою для внесення таких змін (зміни умов проведення/здійснення кредитної операції, установчих та реєстраційних даних боржника, його фінансового стану тощо).

Так, у додатку 2 до Положення визначено, що кредитна документація (справа) формується на паперових носіях і повинна містити, зокрема: письмове клопотання (заяву) боржника про надання кредиту; договір про надання кредиту і додаткові договори до нього; документи, що підтверджують повноваження особи підписувати договір про надання кредиту, підтвердні документи (виписки за балансовими та позабалансовими рахунками, платіжні доручення тощо), що свідчать про надання та погашення кредиту, наявні фінансові зобов'язання, оприбуткування заставленого майна тощо; інформацію про вжиті банком заходи для погашення боргу (документи, що засвідчують процедуру повернення або стягнення боргу).

З наведеного вбачається, що докази, необхідні суду для перевірки усіх обставин справи та ухвалення законного рішення, містяться у кредитній справі (документації) позичальника ОСОБА_2

У зв'язку з цим судом 23 жовтня 2018 року було задоволено клопотання представника відповідача та витребувано у ПАТ "Альфа-Банк" належним чином засвідчену копію кредитної справи (документації) позичальника ОСОБА_2 (а. с. 90-91, 99).

Проте, отримавши запит суду про надання запитуваних документів (а. с. 102), позивач ПАТ "Альфа-Банк" проігнорувало його.

26 листопада 2018 року суд повторно надіслав банку запит про надання запитуваних документів, однак відповіді на нього не отримав (а. с. 105-106, 109, 110).

23 січня 2019 року судом втретє витребувано у ПАТ "Альфа-Банк" належним чином засвідчену копію кредитної справи (документації) позичальника ОСОБА_2, про що постановлено ухвалу, оформлену окремим процесуальним документом (а. с. 115-116).

31 січня 2019 року позивачем отримано ухвалу суду про витребування доказів (а. с. 118, 119), однак ПАТ "Альфа-Банк" не надало суду докази, які витребував суд, та не повідомило про неможливість подання таких доказів.

За приписами ч. 7 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов'язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з'ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також - залишити позовну заяву без розгляду (ч. 10 ст. 84 ЦПК України).

Згідно з нормою п. 9 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору.

Зважаючи на те, що позивачем не подано витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, без зазначення причин їх неподання, суд, керуючись положеннями ч. 10 ст. 84 ЦПК України та п. 9 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, дійшов висновку про необхідність залишити без розгляду позов ПАТ "Альфа-Банк" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов'язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії").

За таких обставин, керуючись ст. 257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позов публічного акціонерного товариства "Альфа-Банк" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.В. Андрейчук