Справа № 214/3698/18
2-п/214/24/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2019 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Гриня Н.Г.,

при секретарі судового засідання Печарник З.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі матеріали заяви представника відповідачів ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09.01.2019 року по цивільній справі за позовною заявою Житлово-будівельного кооперативу «Планета-2» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості по сплаті житлово-комунальних послуг,-

ВСТАНОВИВ:

Представник відповідачів ОСОБА_4 звернувся до суду із заявою 11.03.2019 року, в якій просить суд переглянути заочне рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09.01.2019 року по вищевказаній цивільній справі, скасувати його та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Вимоги заяви представник мотивує тим, що про ухвалене рішення відповідач ОСОБА_3 дізнався випадково з сайту Судової влади, а 19.02.2019 року отримав копію заочного рішення суду, яке на той момент вже набрало законної сили 11.02.2019 року. Про розгляд справи, дати призначених судових засідань відповідачі не були обізнані, оскільки повідомлень про виклик до суду своєчасно та у встановленому законом порядку не отримували. Крім того вказував на необґрунтованість рішення суду та викладених в ньому висновків, стягнення заборгованості з пропуском строку позовної давності, відсутність доказів надання відповідачам послуг належної якості, їх обсягу, а так само перебування відповідачів з ЖБК «Планета-2» в договірних відносинах. Акцентував увагу, що відсутність договору між сторонами виключає покладення на відповідачів обовязку по сплаті житлово-комунальних послуг, надання яких згідно з ч.1 ст.19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» здійснюється на договірних засадах.

Представник відповідачів правом на участь в судовому засіданні не скористався, подавши клопотання про розгляд заяви про перегляд заочного рішення за його відсутності, наполягав на задоволенні заяви.

Інші учасники справи в судове засідання не зявилися, повідомлялися у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі. За даних обставин, суд вважає за можливе заяву розглянути за відсутності учасників справи, оскільки їх неявка не перешкоджає цьому.

Суд, дослідивши письмові матеріали цивільної справи, вимоги заяви про перегляд заочного рішення, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як визначено ч.ч.1,2 ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

З аналізу ст.280 ЦПК України слідує, що для скасування заочного рішення необхідна одночасна наявність 4-х наведених умов, які в сукупності визначають матеріальний та процесуальний аспекти для скасування заочного рішення, що також визначено в п.30 Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції».

Так, ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 23.06.2018 року (а.с.35), з огляду на характер спору відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням сторін та встановленням відповідачам строку на подання відзиву на позов, а також розяснено право заявити зустрічний позов у випадку наявності на те підстав.

Дослідженням матеріалів справи встановлено, що суд неодноразово відкладав розгляд справи з 10.00 год. 03.09.2018 року на 12.00 год. 09.10.2018 року, 16.30 год. 22.11.2018 року, 10.00 год. 09.01.2019 року. Поштові повідомлення, направлені на адресу відповідачів за їх зареєстрованим місцем проживання, про виклик до суду на 10.00 год. 03.09.2018 року, 12.00 год. 09.10.2018 року повернуто з відміткою «За закінченням терміну зберігання». Натомість повістку про виклик до суду на 22.11.2018 року вони отримали особисто 09.11.2018 року, що підтверджується інформацією з Пошуку поштових відправлень (а.с.123-125). Таким чином, починаючи з 09.11.2018 року відповідачі мали 15-денний строк для подання відзиву на позов, який сплинув 25.11.2018 року. Однак, станом на момент ухвалення судом рішення 09.01.2019 року, ні відзиву, ні заяв про відкладення розгляду справи у звязку з неможливістю прибуття до суду з поважних причин, від відповідачів не надходило.

Позаяк, сам факт проведення перевірки відповідачем ОСОБА_3 відомостей по справі через сайт Судової влади, про що вказано в заяві, суд розцінює як свідчення обізнаності відповідача з наявністю спору. Суд зауважує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки, демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Оскільки відповідачі у встановлений судом строк не подали відзив на позов, не проявляли інтересу до ходу її розгляду, тому суд приходить до висновку про наявність підстав, які виправдовують правомірність ухвалення рішення в заочному порядку з урахуванням згоди на це представника позивача.

Відповідачами та їх представником також не надано доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи та визначали необхідність перегляду заочного рішення.

Посилання представника на необхідність застосування позовної давності до заявлених ЖБК «Планета-2» вимог суд не приймає до уваги, оскільки: 1) таку заяву відповідачі мали можливість подати на стадії розгляду справи, що не зробили, в той час як подання її на стадії розгляду заяви про перегляд заочного рішення є недоречним; 2) відповідачами не долучено до заяви жодних доказів в підтвердження наведених в заяві посилань на необґрунтованість заборгованості, відсутність між сторонами договірних відносин. Всі інші доводи та мотивування, наведені представником відповідачів в заяві про перегляд заочного рішення, по своїй суті є субєктивними та зводяться до переоцінки висновків суду за результатами вирішення спору і не можуть свідчити про неповноту зясованих судом фактичних обставин справи, а тому не можуть бути підставою для скасування заочного рішення суду.

Згідно з правовою позицією Європейського Суду з прав людини, викладеною в п.40 рішення від 03.04.2008 року у справі № 3236/03 «Пономарьов проти України», та в рішенні «Устименко проти України» від 29.10.2015 року, «…право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обовязкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Повноваження судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру, а не для здійснення нового судового розгляду…».

Аналізуючи перелічені вище обставини, виходячи із системного аналізу норм чинного законодавства, суд приходить до висновку про відсутність достатніх підстав для задоволення заяви представника відповідачів про перегляд заочного рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09.01.2019 року, у звязку з чим вказану заяву слід залишити без задоволення відповідно до п.1 ч.3 ст. 287 ЦПК України, що не перешкоджає відповідачам оскаржити заочне рішення суду в загальному порядку.

Керуючись ст.ст.247, 261, 280-288, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідачів ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09.01.2019 року по цивільній справі за позовною заявою Житлово-будівельного кооперативу «Планета-2» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості по сплаті житлово-комунальних послуг залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом 30 днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Гринь Н.Г.