20 березня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Зотько Т.А.,
за участі секретаря судового засідання Гайворонського В.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що вони з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі з 31.10.1998 року, за час перебування у шлюбі спільних дітей з відповідачем не мають. Оскільки спільне життя між ними не склалось, вони мають різні погляди на життя та сім'ю, з січня 2018 року подружжя припинило підтримувати подружні відносини, фактично родина розпалась, а шлюб носить лише формальний характер, а тому позивач змушений звертатись до суду з вказаним позовом, оскільки відповідач не погоджується звернутись до органів РАЦС зі спільною заявою.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 07.09.2018 було відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.
Ухвалою суду від 14.01.2019 року було закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті у судовому засіданні.
Позивач у судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку, при подачі своєї позовної заяви до суду, разом з матеріалами доданими в обгрунтування своїх вимог, позивачем було подано клопотання про проведення судових засідань в режимі відеоконференції
Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва клопотання позивача було задоволено, однак забезпечити проведення відеоконференції виявилось неможливим, оскільки в приміщенні Деснянського районного суду м. Києва обмежена кількість залів забезпечених відеозв'язком, які на момент розгляду вказаної справи використовувались для розгляду кримінальних проваджень.
Представник позивача - адвокат Глазков С.М. у судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, у ході розгляду справи на електронну адресу суду направив заяву про проведення розгляду справи без його участі та без участі позивача.
Відповідач у судове засідання повторно не з'явилась, причини неявки суду не відомі, про час, дату та місце розгляду справи судом повідомлялась належним чином за зареєстрованим місцем проживання, однак поштова кореспонденція, яка була направлена на адресу відповідача повернулась за закінченням встановленого строку зберігання.
Відповідно до положень ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи те, що у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу без участі учасників справи на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та, враховуючи положення ст.ст. 280-281 ЦПК України постановити заочне рішення у справі.
Дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача з огляду на наступне.
Судом встановлено, що між сторонами 31.10.1998 року було укладено шлюб, який зареєстрований Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з філією Державного Центру розвитку сім'ї (а/з № 1213), що підтверджується оригіналом свідоцтва про одруження, який міститься в матеріалах цивільної справи (а.с.6).
Згідно до положень ст. 1 Сімейного Кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.
Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Як свідчать матеріали справи, сторони не підтримують подружніх відносин та припинили ведення спільного господарства.
Згідно ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім'я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім'ї призведе до порушення інтересів позивача, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.
Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору у розмірі 704,80 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.24, 110-112, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст.12, 13, 81, 263, 265,273, 280-289 Цивільного процесуального кодексу України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 31.10.1998 року Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з філією Державного Центру розвитку сім'ї (а/з № 1213) між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2(зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1) на користь ОСОБА_1, РНОКПП - НОМЕР_1 (місце проживання: АДРЕСА_2) витрати по сплаті судового збору у розмірі 704,80 грн..
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя: