Провадження № 2/161/251/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2019 року

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Присяжнюк Л.М.,

з участю секретаря Самолюк І.М.,

позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири,-

ВСТАНОВИВ:

1.Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

04 грудня 2018 року ОСОБА_1П.(далі позивач) звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 (далі відповідач) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири.

Свій позов мотивує тим, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло вона є власником квартири АДРЕСА_1. В квітні 2018 року її квартиру було затоплено водою. Затоплення сталося з вини власника квартири ОСОБА_3, що розташована поверхом вище та належить відповідачу, яка забула закрити водопровідний кран холодного водопостачання. У зв'язку із затопленням квартири, окремі приміщення потребували ремонту, проте відповідач відмовилась добровільно відшкодувати завдані збитки, а тому позивач просить стягнути з відповідача на свою користь майнову шкоду в сумі 3527 грн. 50 коп., а також стягнути моральну шкоду, розмір якої вона оцінює в 3000 грн. крім того удові витрати покласти на відповідача.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала та просила задовольнити в повному обсязі. Додатково суду пояснила, що затоплення її квартири відбуваються постійно, однак відповідач ніяким чином не реагує на зауваження, внаслідок затоплення у квітні 2018 року вона відчувала стрес, вимушені зміни у даній ситуації.

Відповідач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, просили в задоволенні позову відмовити. Відповідач ОСОБА_2 додатково суду пояснила, що ніякого затоплення з її квартири не відбулося, а тому підстав для відшкодування шкоди немає.

2.Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 06 грудня 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 03 січня 201 року відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження.

3.Фактичні обставини справи встановлені судом, зміст спірних правовідносин.

Позивачу ОСОБА_1 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_2, що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с. 4).

24 квітня 2018 року сталося затоплення квартири АДРЕСА_2, про що складено акт про залиття. Зі змісту акту вбачається, що затоплення квартири, належної позивачу сталося внаслідок відкриття холодного водопостачання в квартирі №108, що належить відповідачу ОСОБА_2 Внаслідок затоплення, пошкоджено в кухні частково стеля і стіни в кімнаті - частково стеля і стіни.

4.Докази, взяті судом до уваги.

На підтвердження розміру завданої матеріальної шкоди позивачем надано акт №22 здачі прийняття робіт (надання послуг) від 14 вересня 2018 року на виконання ремонтних робіт в квартирі позивача на загальну суму 3527 грн.50 коп., а також квитанція про оплату вказаних послуг (а.с.8,13).

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Суд вважає, що позивачем надано докази на підтвердження витрат, які понесені на відновлення пошкодженого майна.

В судовому засіданні відповідач та її представник не надали будь яких доказів на підтвердження своїх заперечень. Судом розяснювалося сторонам право щодо заявлення клопотання про призначення судової експертизи, однак відповідач та її представник не заявили відповідне клопотання.

5.Мотивована оцінка аргументів сторін, порушення прав.

Зобов'язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов'язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов'язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов'язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв'язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Разом з тим, відповідач не довела відсутність її вини у залитті квартири позивачів, що сталося 24 квітня 2019 року.

Допитані в судовому засіданні свідки пояснили, що затоплення квартири позивачів сталося через те, що в квартирі відповідача був відкритий кран холодної води. Такі покази були дані свідками ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6

Крім того, свідок ОСОБА_7, яка є донькою відповідача, показала, що на вимогу сусідки про відшкодування шкоди, вони пропонували їй 1500 грн., однак остання відмовилася отримувати таку суму. На запитання суду, за що мали намір сплачувати кошти, остання показала, що за затоплення квартири. Такі покази свідків свідчать про те, що залиття квартири позивача відбулося саме з квартири відповідача, а тому шкода заподіяна з вини власниці ОСОБА_2

6.Норми права, які застосував суд та мотиви їх застосування.

Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Суд наголошує, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, потрібно мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо заподіювач шкоди не був уповноважений на такі дії. Під майновою шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Наявність всіх вищезазначених умов є обов'язковою для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди.

Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди.

Відповідно до ст.22 ЦК України збитками є витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Позивачем доведено факт наявності шкоди (залиття квартири) , а також її розмір належними та допустимими доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Пунктом 5 даної Постанови визначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, підлягає з'ясуванню, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

При цьому суд враховує, що сам по собі факт залиття квартири є стресовою ситуацією і тягне моральні страждання. Позивач зазнала моральних страждань внаслідок пошкодження майна, необхідністю відстоювати свої права, а також нести додаткові витрати на відновлення порушеного права.

Враховуючи принципи справедливості та розумності, виходячи з тяжкості та тривалості моральних страждань, суд вважає за необхідне визначити розмір моральної шкоди 1000 грн.

7.Судові витрати.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1409 грн. 60 коп., який на підставі ст.141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача в користь позивача .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 81, 141, 258, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 11,22, 1166, 1167 Цивільного кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 майнову шкоду в розмірі 3 527 (три тисячі пятсот двадцять сім) грн. 50 коп. та моральну шкоду в розмірі 1000 (однієї тисячі) гривень завданих внаслідок затоплення квартири.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1409 (одну тисячу чотириста девять) грн. 60 коп.

Врешті позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Волинського апеляційного суду через Луцький міськрайонний суд Волинської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1, місце проживання: 43000, АДРЕСА_3, ідентифікаційний код НОМЕР_1.

Відповідач: ОСОБА_2, місце проживання: 43000, АДРЕСА_4.

Повний текст судового рішення

виготовлено 22 березня 2019 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області ОСОБА_8