Справа № 216/1162/19
провадження №2/216/2314/19
29 листопада 2019 року
Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської
головуючого судді - Бутенко М. В.
секретаря - Клименко О.В.
розглянувши заочно у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Центрально-Міський відділ державної виконавчої служби міста Кривий Ріг Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, -
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про стягнення з відповідача неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів, обґрунтовуючи свої вимоги наступним. Судовим наказом від 16.01.18 року, справа №216/6233/17, вирішено стягнути з відповідача на мою користь аліменти на утримання малолітніх дітей в розмірі 1/3 частки його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня подачі заяви про видачу судового наказу до суду, тобто з 30.11.2017 року і до досягнення дітьми повноліття. Судовий наказ пред`явлено до виконання. Відповідач ухиляється від сплати аліментів за судовим наказом і, як наслідок, у останнього утворилась заборгованість. Загальний розмір заборгованості по аліментам станом на 31.12.2018 року становить - 39 059,06 грн. Тому, враховуючи ці обставини, позивач змушена звертатись до суду про стягнення з відповідача неустойки за прострочення сплати аліментів у розмірі 39 059,06 гривень.
Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися. Представник позивача надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, наполягав на їх задоволенні.
Відповідач у судові засідання не з`являвся, про день, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, додатково повідомлявся про розгляд справи на сайті суду, згідно вимог ч. 8 ст. 128 ЦПК України, про що свідчать матеріали справи, причину неявки до суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надавав, відзиву на позовну заяву не надіслав, у зв`язку з чим, зі згоди позивача та її представника та на підставі ч. 4 ст. 223, ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та постановити заочне рішення, на підставі наявних доказів.
Представник третьої особи: Центрально-Міський відділ державної виконавчої служби міста Кривий Ріг Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали, встановивши фактичні обставини справи, на які позивач посилається, як на підставу своїх позовних вимог, дослідивши та оцінивши надані докази, проаналізувавши норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, прийшов до наступного висновку.
Так судом встановлено, що 10 вересня 2004 року ОСОБА_1 зареєструвала шлюб з відповідачем, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_1 від 10.09.2004 року. Шлюб зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Центрально-Міського районного управління юстиції м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, актовий запис №375. Рішенням Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17.04.2018 року, справа №216/6232/17, шлюб між нами було розірвано. Рішення суду набрало законної сили.
Від шлюбу сторони мають двох дітей, а саме: малолітня донька - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; малолітня донька - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Відповідач матеріальної допомоги на утримання дітей добровільно не надавав та не надає по сьогоднішній день, у зв`язку з чим позивач звернулась до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів на дітей. Судовим наказом від 16.01.18 року, справа №216/6233/17, вирішено стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання малолітніх дітей в розмірі 1/3 частки його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня подачі заяви про видачу судового наказу до суду, тобто з 30.11.2017 року і до досягнення дітьми повноліття. Судовий наказ пред`явлено до виконання. Відповідач ухиляється від сплати аліментів за судовим наказом і у останнього утворилась заборгованість. Загальний розмір заборгованості по аліментам станом на 31.12.2018 року становить - 39 059,06 грн.
Статтею 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
У постанові від 25.04.2018 року за №572/1762/15-ц Велика Палата Верховного Суду вирішила відійти від раніше викладених правових позицій та формул розрахунку, з зазначенням що правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення, а пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати та її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.
Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.
Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:
?p=(A1*1%*Q1)+(A2*1%*Q2)+……….(An*1%*Qn), де:
?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;
A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;
Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;
A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;
Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;
An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;
Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.
Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.
Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.
Розрахунок неустойки доданий до позову.
Відповідно до розрахунку загальний розмір неустойки (станом на 25 лютого 2019 року) складає 89 801,00 гривень. Враховуючи вимоги ст. 196 СК (неустойка не більше 100 відсотків заборгованості) з відповідача повинно бути стягнуто 39 059,06 грн.
Водночас, за змістом статті 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі, передбаченому статтею 4 Закону України «Про судовий збір».
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 195, 196, 197 СК України, постановою Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року, діючої на Україні з 27.09.1991 року, ст.ст. 12, 13, 141, 229, 264, 265, 273, 268, 280-283 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_3 , неустойку (пеню) у розмірі 39 059,06 гривень (тридцять дев`ять тисяч п`ятдесят дев`ять гривень 06 копійок), що становить один відсоток від суми несплачених аліментів, які стягуються на підставі судового наказу від 16.01.2018 року, справа №216/6233/17, за кожен день прострочення.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія та номер паспорту невідомі, ІПН НОМЕР_2 на користь держави 768,40 грн. грн. судового збору.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

СТОРОНИ ПО СПРАВІ:

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , тел. НОМЕР_5 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія та номер паспорту невідомі, НОМЕР_6 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_7 .

Головуючий суддя М.В. Бутенко