04.12.2019 Справа № 756/4930/18
Справа пр. №2/756/1062/19
ун. №756/4930/18
У Х В А Л А

03 грудня 2019 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Андрейчука Т.В.,

за участю секретаря судового засідання - Лісовенка О.О.,

учасники справи:

представник відповідача - ОСОБА_1

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08 серпня 2019 року судді Андрейчуку Т.В. передано на розгляд цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди, оскільки за рішенням Вищої ради правосуддя від 06 серпня 2019 року №2033/0/15 суддю Васалатія К.А . тимчасово відсторонено від здійснення правосуддя на строк шість місяців.

У судові засідання, призначені на 11 год 00 хв 21 жовтня 2019 року та 12 год 30 хв 03 грудня 2019 року, позивач та його представник не з`явилися, представник позивача про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки в судові засідання суд не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності та за відсутності позивача не подавав, а тому головуючим у справі суддею було поставлено на обговорення питання про можливість залишити позов ОСОБА_2 без розгляду.

Представник відповідача у судовому засіданні проти залишення без розгляду позову ОСОБА_2 не заперечував.

Заслухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов ОСОБА_2 слід залишити без розгляду з наступних підстав.

За приписами ч. 1 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик (ч. 3 ст. 128 ЦПК України).

Згідно з нормою п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Довіреністю на ведення справи в суді від 07 березня 2017 року ОСОБА_2 уповноважив свого повіреного (представника) адвоката Проніна Є.І. представляти інтереси позивача в суді. Строк дії довіреності до 07 березня 2020 року (т. 1, а. с. 218-219).

Отже, вручення судової повістки адвокату Проніну Є .І. вважається врученням повістки і позивачеві ОСОБА_2 .

Згідно з нормою п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

Згідно з ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Нормою ч. 1 ст. 131 ЦПК України на учасників судового процесу покладено обов`язок повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Пронін Є.І. про судові засідання, призначені на 11 год 00 хв 21 жовтня 2019 року та на 12 год 30 хв 03 грудня 2019 року повідомлявся шляхом надіслання йому судових повісток про виклик за адресою, яка вказана ним у позовній заяві: АДРЕСА_1 (т. 2, а. с. 40, 53). За цією адресою представник позивача ОСОБА_2 отримав повістки про виклик у судові засідання, призначені на 11 год 00 хв 21 жовтня 2019 року та на 12 год 30 хв 03 грудня 2019 року (т. 2, а. с. 44, 54).

Заяв про зміну адреси свого місця перебування адвокат Пронін Є.І., який є представником позивача ОСОБА_2 , у ході розгляду справи не повідомляв.

Таким чином, представник позивача адвокат Пронін Є.І., а отже і сам позивач, вважаються належним чином повідомлені про судові засідання, призначені на 11 год 00 хв 21 жовтня 2019 року та на 12 год 30 хв 03 грудня 2019 року.

Згідно з нормою п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У судові засідання, призначені на 11 год 00 хв 21 жовтня 2019 року та 12 год 30 хв 03 грудня 2019 року, позивач та його представник не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки в судові засідання суд не повідомили, заяв про розгляд справи за їхньої відсутності не подавали.

Європейський суд з прав людини підкреслив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (див. рішення у справах "Олександр Шевченко проти України" від 26 квітня 2007 року та "Трух проти України" від 14 жовтня 2003 року).

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії").

Таким чином, особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду своєї заяви.

Оскільки позивач та його представник, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явилися в судове засідання, не повідомили про причини неявки та завчасно не надали суду доказів на підтвердження поважності причин неявки в судові засідання, від них не надійшло заяв про розгляд справи за їхньої відсутності, суд вважає, що позов ОСОБА_2 слід залишити без розгляду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Так, у своїх рішеннях у справах "Осман проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без розгляду відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України не є порушенням права на справедливий суд та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.В. Андрейчук

Повний текст ухвали виготовлено 04 грудня 2019 року