Справа № 754/5405/18
У Х В А Л А

Іменем України

19 березня 2019 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 26.04.2018 звернувся до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянська районна в м.Києві державна адміністрація, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 15.05.2018 було відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

27.08.2018 року Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні.

Позивач та його представник у судове засідання повторно не з'явились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялись судом належним чином, шляхом направлення рекомендованої поштової кореспонденції суду.

При цьому про причини неявки до суду ані позивач, ані його представник суду не повідомили, клопотань про перенесення слухання справи не направляли.

Відповідачі та представник третьої особи у судове засідання не з'явились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку. Про причини своєї неявки також суду не повідомили.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.3 ст.131 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явились в судове засідання без поважних причин.

За нормами ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як вбачається з матеріалів справи, сторона позивача повторно не з'явилась в судове засідання, докази, які мали підтвердити поважність причини такої неявки до суду не надано, позивач не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність, в той же час проведення розгляду справи без участі позивача суперечить положенням цивільного процесуального законодавства.

Так, згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об'єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

А відтак, беручи до уваги вище наведене, суд дійшов висновку, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства повторна неявка позивача в судове засідання є підставою для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 209, 210, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням - залишити без розгляду.

Роз'яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутись до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя