Справа № 587/267/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2019 року Сумський районний суд Сумської області у складі:

головуючого - судді - Черних О.М.

за участю секретаря судового засідання - Скрипка -Соіна О.О..,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Суми цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до Юнаківської сільської ради (с.Юнаківка, вул. Новоселівка, 3, Сумського району Сумської області), третя особа Сумська районна державна нотаріальна контора (м.Суми, пл. Незалежності, 8) про визнання особи спадкоємцем першої черги та визнання права власності на спадщину ,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулась до суду з позовом до відповідача про визнання за нею права власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2, в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Свої вимоги мотивує тим, що вона є дочкою ОСОБА_2, та зазначила що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 і після його смерті відкрилась спадщина. Остання, як спадкоємець першої черги за законом звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, проте постановою державного нотаріуса від 17 січня 2019 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва на право власності на зазначений житловий будинок, оскільки на момент смерті ОСОБА_2 проживав разом з дружиною, матір'ю позивачки, та фактично вона прийняла спадщину та є спадкоємцею частини будинку оскільки її заява про відмову у прийнятті спадщини відсутня. Мати позивачки, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2, однак оскільки відсутні підтверджуючі документи про її відмову від спадкування майна після померлого чоловіка ОСОБА_2, позивачка не має можливості оформити право власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом.

В судове засідання позивачка не з'явилась, від представника позивачки надійшла заява, в якій він просив справу слухати у його відсутність, наполягав на задоволенні позовних вимог.

Представник Юнаківської сільська рада Сумського району в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду повідомлений належним чином , надав суду заяву, про те, що справу просить розглядати у його відсутність, проти позову заперечень не має.

Завідувач Сумської районної державної нотаріальної контори Блошенко В.І. направила до суду заяву, в якій просила розглядати справу у відсутність їх представника.

Суд, перевіривши матеріали справи та дослідивши надані сторонами докази, вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_2 (а.с. 12).

Відповідно до свідоцтва про право приватної власності на житловий будинок від 22.10.1986 року ОСОБА_2 належав на праві приватної власності житловий будинок АДРЕСА_2 (а.с. 8).

Даний факт також підтверджується довідкою КП «Ініціатива» Кровненської сільської ради ДП «Регіональна агенція технічної інвентаризації», а саме встановлено, що за ОСОБА_2 зареєстровано житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2, частка власності - 1/1, підстава - свідоцтво про право особистої власності на житловий будинок від 22.10.1986 року (а.с. 21).

Час відкриття спадщини дата смерті спадкодавця, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1, та спадкові правовідносини регулюються положеннями ЦК УРСР 1963 року.

За положенням частини першої статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи.

Відповідно до частин першої, третьої статті 5 ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності; якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов'язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.

Згідно із частиною четвертою Прикінцевих та перехідних положень Цивільний кодекс України 2004 року застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності (з 1 січня 2004 року). Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов'язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності.

Спадкові відносини виникають з моменту відкриття спадщини. Як частина друга статті 1220 ЦК України, так і стаття 525 ЦК Української РСР визначають, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Частиною п'ятою Прикінцевих та перехідних положень передбачено, що правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Отже, за змістом указаних норм відносини спадкування регулюються нормами ЦК України 2004 року, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати (строк на прийняття якої закінчився до 1 січня 2004 року) або якщо вона була прийнята хоча б одним із спадкоємців, до таких спадкових відносин застосовуються норми ЦК Української РСР 1963 року.

Відповідно до ст. ст. 527, 529, 530 ЦК УРСРС (1963 року) спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народженні після його смерті. При спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю. При відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга). Статтею 548 ЦК Української РСР 1963 року. Передбачено, що для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями.

Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Стаття 549 ЦК Української РСР 1963 року, передбачає, що спадкоємець прийняв спадщину:

1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном;

2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Як вбачається з постанови державного нотаріуса Сумської райдержнотконтори, про відмову у вчинені нотаріальних дій від 17.01.2019 р. №83/02-31 (а.с.17) - на момент відкриття спадщини разом з померлим ОСОБА_2 за однією адресою проживала та була зареєстрована його дружина - ОСОБА_3, згідно довідки Юнаківської сільської ради. Відповідно до ст.. 553 ЦК УРСР 1963 року, який діяв на час відкриття спадщини, спадкоємець за заповітом або за законом має право відмотись від спадщини протягом 6 місяців з дня відкриття спадщини, або на користь будь якого із спадкоємців.

Разом з тим, з матеріалів спадкової справи 379/1999 р., (а.с.43-46) відкритій до майна померлого ОСОБА_2, наявна заява від 17.08.1999 року ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину, в якій зазначено, що дружина померлого - ОСОБА_3 відмовилась від оформлення спадщини (а.с.44).

17.08.1999 року позивачка отримала свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2, на земельний пай і дружина ОСОБА_3 з цього приводу не заперечувала.

Отже можна вважати позивачку єдиною спадкоємицею на цілий житловий будинок, що розташований в АДРЕСА_2.

Крім того, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_3 (а.с. 16).

17 січня 2018 року була відкрита спадкова справа після ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, за заявою позивачки, яка є єдиною спадкоємицею за законом (а.с. 48-64).

Згідно абзацу 3 пункту 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК).

Відповідно до ч.1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

В силу ч.1 ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Таким чином, оцінюючи надані сторонами докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись , ст. ст. 10-13, 81, 89, 200, 263, 265, 268 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (АДРЕСА_1) до Юнаківської сільської ради (с.Юнаківка, вул. Новоселівка, 3, Сумського району Сумської області), третя особа Сумська районна державна нотаріальна контора (м.Суми, пл. Незалежності, 8) про визнання особи спадкоємцем першої черги та визнання права власності на спадщину - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1) право власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2, в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити рішення суду повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду через Сумський районний суд Сумської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М.Черних