ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 761/2734/15-ц
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/1126/2019
Головуючий у суді першої інстанції: Гуменюк А.І. .
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Крижанівська Г.В.
21 березня 2019 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача КрижанівськоїГ.В.,

суддів Шебуєвої В.А., Оніщука М.І.,

при секретарі Заліській Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 13 червня 2016 року, ухваленого в складі судді Волошина В.О.,-

ВСТАНОВИВ:

У січні 2015 року ПАТ «Дельта Банк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4 в якому, посилаючись на порушення ОСОБА_3 зобов'язань за кредитним договором, просив стягнути в солідарному порядку з відповідачів заборгованість за кредитним договором.

Свої вимоги обґрунтовував тим, що 10.09.2009 між ПАТ «Астра Банк» та ОСОБА_3 було укладено кредитний договір за умовами якого банк надав позичальнику кредит у розмірі 280 000.00 грн. з розрахунку 8,99% річних на строк з 10.09.2009 по 10.09.2016.

Належне виконання договору забезпечувалось договором поруки, укладеним 10.09.2009 між ПАТ «Астра Банк» та ОСОБА_5

02.12.2013 між ПАТ «Астра Банк» та ПАТ «Дельта Банк» було укладено договір купівлі-продажу права вимоги, зокрема, за вказаним кредитним договором.

ОСОБА_3 належним чином умови кредитного договору не виконував, про що неодноразово повідомлявся направленням письмової вимоги про виконання зобов'язання, у зв'язку з чим станом на 19.11.2014 у нього виникла заборгованість у розмірі 194 458,96 грн., яка складається з заборгованості по кредиту - 130 468,71 грн., заборгованості за відсотками - 8 550,25 грн., комісії за ведення кредиту - 55 440,00 грн.

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 13 червня 2016 року позов задоволено.

Стягнуто солідарно із ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь ПАТ «Дельта Банк» 196 403,54 грн. з урахуванням судового збору.

У лютому 2018 року ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з заявою про перегляд заочного рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 13 червня 2016 року.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16 травня 2018 року заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного залишено без задоволення.

Не погоджуючись із заочним рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій вказував на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

Вказував, що судом не було прийнято до уваги, що розмір заборгованості, зазначений позивачем, є спірним, та суд, ухвалюючи рішення не надав оцінки факту розбіжностей між заявленими позивачем розміром заборгованості у довідці та у розрахунку заборгованості.

Суд залишив без уваги той факт, що банк не виконав умови п. 3.2.5, 3.2.6 та п.8.3 кредитного договору щодо належного направлення на адресу боржника вимоги про дострокове погашення боргу, таким чином на момент звернення до суду з позовом банк мав право заявити судові вимоги лише в межах поточної заборгованості, а не відносно погашення кредиту у повному обсязі.

Просив скасувати заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 13 червня 2016 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити в частині дострокового стягнення кредиту та залишити в силі в частині стягнення поточної заборгованості.

Сторони про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, в судове засідання не з'явилися, своїх представників не направили, причини неявки суду не повідомили. Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення,заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового процесу, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, 10 вересня 2009 року між Публічним акціонерним товариством «Астра Банк» та ОСОБА_3 укладено кредитний договір № 88016 про надання відповідачу кредиту в сумі 280 000,00 грн., на строк з 10 вересня 2009 року по 10 вересня 2016 року, зі сплатою відсоткової ставки у розмірі 8,99% річних(том. 1, а.с. 6-14).

Згідно п. 2.4. кредитного договору нарахування процентів за користування кредитом здійснюється щомісяця, в останній робочий день кожного місяця та в день місяця, в якому був підписаний договір, виходячи з фактичної заборгованості за кредитом, з дня надання кредиту до моменту погашення кредиту. У разі прострочення погашення кредиту, проценти нараховуються на суму заборгованості за кредитом і за період прострочення і до моменту повного погашення кредиту.

День виникнення простроченої заборгованості починається з наступного дня після настання строку сплати платежу згідно з умовами договору (п. 2.7. кредитного договору).

Відповідно п. 3.2.5 кредитного договору у разі несплати або неповної сплати позичальником платежу протягом 30 днів, банк направляє позичальнику письмове повідомлення про наявність простроченої заборгованості, в якому вказує розмір заборгованості, з урахуванням належних до сплати процентів, комісій та штрафних санкцій. Невиконання зобов'язання по погашенню простроченої заборгованості в строк до 30 днів, дає право банку вимагати дострокового погашення кредиту в повній сумі, нарахованих процентів за користування кредитом, комісій, штрафів та пені.

У випадку непогашення простроченої заборгованості в строк до 30 днів, банк направляє позичальнику або поручителю вимогу про дострокове погашення кредиту в повній сумі та нарахованих процентів за користування кредитом, комісій штрафів та пені. Якщо позичальник протягом 33 днів з моменту направлення йому вимоги банком, не виконає вимогу про дострокове погашення, банк вправі розпочати процедуру примусового стягнення боргу. (п. 3.2.6 кредитного договору).

Згідно п. 5.1 кредитного договору у разі порушення умов цільового використання кредиту, ОСОБА_3 зобов'язаний сплатити штраф у розмірі 25 % відсотків від суми коштів, використаних не за цільовим призначенням.

Відповідно до п. 5.2 кредитного договору у разі прострочення строків сплати чергового платежу, а також прострочення строків повернення кредиту, позичальник сплачує пеню в розмірі 0,5 % відсотків від несвоєчасно сплаченої суми за кожний день прострочення (пеня сплачується в національній валюті України за офіційним курсом НБУ на дату сплати).

У разі порушення без поважних причин вимог договору, позичальник зобов'язаний сплатити штраф у розмірі 1 % відсоток від суми кредиту, за кожен випадок порушення (п. 5.3 кредитного договору).

Належне виконання зобов'язань за кредитним договором забезпечувалось договором поруки № 88016/П від 10 вересня 2009 року, укладеним між Публічним акціонерним товариством «Астра Банк» та ОСОБА_4 згідно п. 1.2 якого сторони встановили, що поручитель на добровільних засадах бере на себе зобов'язання перед банком відповідати в повному обсязі по зобов'язанням позичальника, які виникають з умов кредитного договору № 88016 (том. 1, а.с. 18-19).

Згідно п. 2.1 Договору поруки сторони договору визначили, що у випадку не виконання позичальником взятих на себе зобов'язань по кредитному договору, поручитель несе солідарну відповідальність перед Банком нарівні з позичальником за кредитним договором.

02 грудня 2013 року між Публічним акціонерним товариством «Астра Банк» та Публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» укладено Договір купівлі-піродажу прав вимоги за кредитами, відповідно до якого в порядку, обсязі та на умовах, визначених даним Договором, Публічне акціонерне товариство «Астра Банк» передає (відступає) Публічному акціонерному товариству «Дельта Банк» права вимоги за кредитними та забезпечувальними договорами, внаслідок чого Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» замінює Публічне акціонерне товариство «Астра Банк», як кредитора (стає новим кредитором), у зазначених зобов'язаннях, а внаслідок передачі від Публічного акціонерного товариства «Астра Банк» до позивача прав вимоги до боржників, до позивача переходить (відступається) право вимагати (замість Публічного акціонерного товариства «Астра Банк») від боржників повного, належного та реального виконання обов'язків за кредитними та забезпечувальними договорами (том. 1, а.с. 32-35).

23.09.2014 Публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» було направлено на адреси ОСОБА_3 та ОСОБА_4 досудові вимоги, відповідно до п. 3.2.5 кредитного договору, які були залишені відповідачами без уваги.

Позичальник взяті на себе зобов'язання належним чином не виконував, у зв'язку з чим в нього виникла заборгованість, яка станом на 19.11.2014 становить - 194 458, 96 грн., з яких заборгованість по кредиту - 130 468, 71 грн.; заборгованість за відсотками - 8 550,25 грн.; комісія за ведення кредиту - 55 440,00 грн.

Задовольняючи позовні вимоги про солідарне стягнення заборгованості, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачі свої зобов'язання за договором належним чином не виконують, в зв'язку з чим у Банка виникло право на стягнення заборгованості за кредитним договором.

Колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду з огляду на наступне.

Згідно з ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання повинні виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно зі ст. 610, 611 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначних змістом зобов'язання. У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст. 553 ЦК України поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов'язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов'язання боржником.

Згідно з приписами ст. 554 ЦК України, у разі порушення боржником зобов'язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки.

Разом з цим, висновок суду першої інстанції про солідарне стягнення заборгованості за кредитним договором зроблено за неповного дослідження обставин справи.

Так, згідно інформації міграційної служби від 12.02.2015 відповідач ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (том 1, а.с. 53).

Згідно ст. 201 ЦПК України (чинної на момент ухвалення рішення) суд зобов'язаний зупинити провадження у справі у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Тобто, зупинення провадження в даному випадку є не правом, а обов'язком суду.

Суд першої інстанції, отримавши інформацію з міграційної служби, не дослідив вказаної обставини та не зупинив провадження у справі для визначення кола правонаступників після померлого ОСОБА_4 та безпідставно стягнув заборгованість з останнього.

Судом апеляційної інстанції, з метою повного та всебічного дослідження обставин справи, було здійснено запит до Києво-Святошинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області щодо факту смерті ОСОБА_4

Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть, виданого Києво-Святошинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, відповідач ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

Також було здійснено запит до Приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу ОСОБА_6 щодо інформації про відкриття спадкової справи після померлого ОСОБА_4

11 лютого 2019 на адресу Київського апеляційного суду надійшла копія спадкової справи № 56954331 після померлого ОСОБА_4 з якої вбачається, що спадкова справа була заведена 25.12.2014 та станом на 30.06.2016 за прийняттям спадщини після померлого ОСОБА_4 спадкоємці не звертались, заяви про прийняття або відмову від прийняття спадщини не надходили.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Враховуючи ту обставину, що відповідач ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2, відомості щодо спадкоємців у суду відсутні, провадження в частині стягнення заборгованості з ОСОБА_4 підлягає закриттю.

Позовні вимоги в частині стягнення заборгованості із ОСОБА_3 на користь ПАТ «Дельта Банк» підлягають задоволенню у повному обсязі.

Факт наявності заборгованості за кредитним договором у сумі 194 458, 96 грн. з яких заборгованість по кредиту - 130 468, 71 грн.; заборгованість за відсотками - 8 550,25 грн.; комісія за ведення кредиту - 55 440,00 грн., як і факт неналежного виконання боржником своїх зобов'язань за договором, підтверджується наявними в матеріалах справи доказами.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що розмір заборгованості є спірним, враховуючи факт розбіжностей між заявленими позивачем розміром заборгованості у довідці та у розрахунку заборгованості, з огляду на наступне.

ПАТ «Дельта Банк», на підтвердження розміру заборгованості відповідачів, до позовної заяви було додано довідку про розмір заборгованості за кредитним договором № 88016. Вказана довідка підписана уповноваженою особою - начальником управління супроводження операцій фізичних осіб АТ «Дельта Банк» Яреминим Б.В. та скріплена печаткою установи.

Інші, надані позивачем копії розрахунків, судом до уваги не приймаються, як недопустимимі докази, оскільки зі змісту останніх не можливо встановити особу, яка їх підписала та ідентифікувати печатку установи. Крім того вони є нечитабельними, що унеможливлює їх дослідження у ході судового розгляду.

На спростування розміру заборгованості відповідачем жодних належних та допустимих доказів до суду надано не було.

Заявлене ОСОБА_3 клопотання про проведення судово-економічної експертизи було розглянуто та відхилено судом апеляційної інстанції з огляду на його необґрунтованість, оскільки питання, заявлені у ньому, підлягають дослідженню у ході судового розгляду та не є тими питаннями, що можуть бути поставлені на вирішення експерта.

Посилання ОСОБА_3 на відсутність доказів надсилання на його адресу письмового повідомлення про наявність простроченої заборгованості, спростовуються матеріалами справи, зокрема реєстром рекомендованих поштових відправлень (том 1, а.с. 23).

Твердження ОСОБА_3 щодо не направлення банком повідомлення про наявність у позичальника простроченої заборгованості судом до уваги не приймається, оскільки банком на адресу позичальника та поручителя було направлено досудову вимогу (том 1, а.с. 20, 22) зі змісту якої вбачається повідомлення позичальника про наявність у нього заборгованості, крім того вказана вимога містить відомості щодо уточнення поточної заборгованості на день оплати у відділені банку, таким чином позивачем було дотримано п. 3.2.5 кредитного договору, а зміст зазначеного договору надає право банку вимагати дострокового погашення кредиту в повній сумі, нарахованих процентів за користування кредитом, комісій, штрафів та пені.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь ПАТ «Дельта Банк» підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору у сумі 1 944,58 грн.

Відповідно до ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку про часткове задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, яким позовні вимоги ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_3 задовольнити у повному обсязі, провадження у справі про стягнення заборгованості з ОСОБА_4 - закрити.

Керуючись ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - задовольнити частково.

Заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 13 червня 2016 року - скасувати, постановити нове судове рішення.

Стягнути із ОСОБА_3 на користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» заборгованість за кредитним договором у сумі 194 458,96 грн.

Стягнути із ОСОБА_3 на користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» судовий збір у розмірі 1 944,58 грн.

Провадження в частині позовних вимог Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» про стягнення заборгованості з ОСОБА_4 - закрити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач

Судді