БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/1081/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

з а о ч н е

"29" листопада 2019 р. м. Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді - Луговця О.А.

з участю секретаря судового засідання - Шумяк Л.М.

представника позивача - адвоката Биковця В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзни в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/4 частину будинку та господарських будівель, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом, в якому просить визнати за нею право власності на 1/4 частину з 1/2 частини житлового будинку та господарських споруд, які розташовані в АДРЕСА_1 і належали її померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 батьку ОСОБА_3 , після смерті якого спадщину прийняла його дружина, а її мати, ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Свої вимоги обгрунтовує тим, що вона, як непрацездатна особа й має обов`язкову частку в спадковому майні, та її рідна сестра ОСОБА_2 , як спадкоємець за заповітом, прийняли спадщину після смерті матері ОСОБА_4 , яка в свою чергу успадкувала майно після їх померлого батька ОСОБА_3 . Однак, вона не може в органах нотаріату отримати свідоцтво про право на спадщину на належну батьку 1/2 частину спадкового будинку, який мав статус «колгоспного двору», оскільки той за життя не зареєстрував її у встановленому порядку й у нього відсутній відповідний правоустановлюючий документ.

Представник позивачки в судовому засіданні заявлені вимоги підтримав і просив їх задовольнити з вищевказаних підстав; не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідачка була належним чином та своєчасно повідомлена про дату, час і місце розгляду справи за місцем реєстраційного обліку (ч.7, 8 ст.128 ЦПК України), що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, але своїм правом на участь не скористалась, про причини неприбуття не повідомила, відзиву на позов не надала.

Тому, зі згоди позивача суд ухвалює про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України.

Заслухавши пояснення представника позивачки, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ст.524 ЦК УРСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом; спадкоємство за законом згідно встановленої черговості має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом положень ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті; в разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи за встановленою черговістю.

Приписами ч.1 ст.1278 ЦК України, якими регламентовано поділ спадщини між спадкоємцями , визначено, що частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними.

Водночас згідно з ч.1 ст.1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення.

Згідно роз`яснень, викладених у п.6 постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995р. «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» право власності на майно, яке належало колгоспному двору і збереглося після припинення його існування, мають ті члени двору, котрі до 15.04.1991р. не втратили права на частку в його майні і розмір частки члена двору визначається виходячи з рівності часток усіх його членів, включаючи неповнолітніх та непрацездатних.

Відповідно до ст.123 ЦК УРСР розмір частки члена колгоспного двору визначається виходячи з рівності часток усіх його членів, включаючи неповнолітніх і непрацездатних.

В судовому засіданні встановлено, що в домоволодінні, яке розташоване в АДРЕСА_1 , та мало статус «колгоспного двору», станом на 15.04.1991р. були зареєстровані й проживали батьки сторін у справі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яким згідно діючого на той час законодавства і належало зазначене домоволодіння в рівних долях (по 1/2 частині кожному). ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , не склавши при житті заповіту, й спадкоємцем його майна на підставі ст.529 ЦК УРСР є дружина ОСОБА_4 , яка прийняла спадщину шляхом фактичного вступу у володіння та управління спадковим майном (ст.548, 549 ЦК УРСР), ставши власником всього домоволодіння, але за життя юридично не оформила свої спадкові права на належну чоловіку 1/2 частину цього нерухомого майна. Водночас право власності на свою 1/2 частину вказаного домогосподарства ОСОБА_4 зареєструвала в передбаченому законом порядку, отримавши відповідне свідоцтво. ОСОБА_4 також померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , склавши при житті 24 червня 2016 року на користь ОСОБА_2 заповіт на все належне їй майно, в зв`язку з чим відповідачка має право на спадкове майно як спадкоємець за заповітом відповідно до положень ст.1223 ЦК України. На час смерті ОСОБА_4 її дочці ОСОБА_1 була встановлена 2 група інвалідності, в зв`язку з чим вона є повнолітньою непрацездатною особою й у відповідності до положень ст.1241 ЦК України незалежно від змісту заповіту має право на обов`язкову частку в спадковому майні померлого спадкодавця. Сторони у встановлений законом шестимісячний строк звернулися до приватного нотаріуса Борзнянського районного нотаріального округу Хайлука О.В. з заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 й вже оформили частину спадкового майна, отримавши відповідні свідоцтва про право на спадщину (за законом та за заповітом); інші спадкоємці відсутні.

Отже, після померлої ОСОБА_4 , яка успадкувала майно свого чоловіка ОСОБА_3 , позивачка має право на 1/4 частину (1/2 : 2) з належної ОСОБА_3 1/2 спірної частини домоволодіння в порядку обов`язкової частки, а відповідачка - на 3/4 частини як спадкоємець за заповітом.

Зазначені обставини підтверджується копіями паспорта, свідоцтв про народження, укладення шлюбу, смерть, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу, інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, довідками Шаповалівської сільської ради №606 від 23.09.2019р., №845 від 11.06.2019р., КП «Ніжинське МБТІ» №78 від 19.06.2019р., Борзнянської районної державної нотаріальної контори №1550 від 20.11.2019р., копією спадкової справи №11/2017 до майна померлої ОСОБА_4 .

Крім того, виникнення в спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не здійснив державної реєстрації права, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 14 серпня 2019 року по справі №523/3522/16-ц.

Приватним нотаріусом Борзнянського районного нотаріального округу Хайлуком О.В. 25 вересня 2019 року повідомлено ОСОБА_1 , що для видачі їй свідоцтва про право на спадщину необхідно надати правоустановлюючий документ на спірне нерухоме майно, який у позивачки відсутній.

За змістом положень ст.25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження і припиняється у момент її смерті.

Відповідно до приписів ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Таким чином, оскільки ОСОБА_1 являється спадкоємцем й має право на обов`язкову частку в спадщині після смерті своєї матері ОСОБА_4 , яка в свою чергу успадкувала майно свого чоловіка ОСОБА_3 й цивільна правоздатність яких припинилася, прийняла спадщину, померлому спадкодавцю ОСОБА_3 як члену колгоспного двору, належала 1/2 частина житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 і збереглася після припинення існування колгоспного двору, на яку відсутній відповідний правоустановлюючий документ, що перешкоджає позивачці оформити право власності на спадкове нерухоме майно через нотаріальну контору, то суд вважає за можливе її позов задовольнити.

Оскільки позивачка як особа з інвалідністю 2-ої групи згідно з п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору, спір вирішений на її користь, відповідачка не зазначила про невизнання позову й не понесла ніяких судових витрат, то у відповідності до положень ст.141 ЦПК України судові витрати по розгляду справи слід віднести за рахунок держави.

На підставі викладеного, керуючись ст.123, 524, 529, 548, 549 ЦК УРСР, ст.25, 392, 1216-1223, 1241, 1258, 1261, 1268-1272 ЦК України, ст.2-4, 12, 19, 23, 76-89, 141, 258-268, 280 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/4 частину будинку та господарських будівель, - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_4 право власності на спадкове майно, що складається з 1/4 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, які розташовані в АДРЕСА_1 , та належали померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 її батьку ОСОБА_3 .

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - через Борзнянський районний суд) шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення; якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.289 ЦПК України.

Повне заочне рішення суду складено 29 листопада 2019 року.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ІПН НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання

АДРЕСА_3. Суддя Борзнянського районного суду О.А.Луговець