Провадження №2/523/5381/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" листопада 2019 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Мурманова І.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Державного реєстратора «Агенція державної реєстрації» Дунай Христини Богданівни (місце знаходження: м. Одеса, вул. Остапа Вишні, буд. 1) про визнання протиправним та скасування рішення про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Суворовського районного суду м. Одеси з позовною заяву до Державного реєстратора «Агенція державної реєстрації» Дунай Христини Богданівни про визнання протиправним та скасування рішення про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень. В обґрунтування зазначеного позову позивачі зазначили, що їм на праві власності належать об`єкти нерухомості, яким на підставі рішення Приморського районного суду м. Одеси було встановлено статус гуртожитків. У зв`язку з цим, позивачі звернулись до державного реєстратора Дунай Х.Б., з заявою про перереєстрацію прав власності, а саме зазначити в державному реєстрі, що вищевказані об`єкти нерухомості є гуртожитками. Однак, реєстратором їм було відмовлено щодо проведення перереєстрації з підстав того, що технічна характеристика об`єктів нерухомості не змінилась, будівельні роботи щодо них не проводились, що свідчить про відсутність необхідності внесення додаткових відомостей до наявних записів Державного реєстру прав на нерухоме майно. У зв`язку з тим, що позивачі не погоджуються з зазначеним рішення державного реєстратора, вони звернулись до суду з цивільним позовом, вказавши при цьому, що спір, який виник між сторонами носить приватноправовий характер та тому підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, та на підставі викладеного позивачі просять визнати дії реєстратора протиправними та скасувати рішення про відмову в реєстрацію.

Після надходження та реєстрації зазначеної позовної заяви, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до вимог ст.ст. 14, 33 ЦПК України.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд прийшов до наступних висновків.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, розміщене на території України, та обтяжень таких прав врегульовані Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 01.07.2004 р. № 1952-ІV.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 цього Закону організаційну систему державної реєстрації прав становлять, зокрема, 2) суб`єкти державної реєстрації прав, у т.ч., виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації; 3) державні реєстратори прав на нерухоме майно (далі - державні реєстратори).

Державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав. Втручання, крім випадків, передбачених цим Законом, будь-яких органів влади, їх посадових осіб, юридичних осіб, громадян та їх об`єднань у діяльність державного реєстратора під час проведення реєстраційних дій забороняється і тягне за собою відповідальність згідно із законом. ( частини 1, 2 ст. 11 цього Закону).

Частиною 1 ст. 37 Закону № 1952-ІV передбачено, що рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 19 цього Кодексу передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: 1) спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження;

При цьому, критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Справою адміністративної юрисдикції є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому, зокрема, хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій ( пункти 1, 2 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг ( п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Отже, публічно-правовим, вважається, зокрема, спір, у якому одна зі сторін виконує публічно-владні управлінські функції та може вказувати або забороняти іншому учаснику правовідносин певну поведінку, давати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо.

Необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень є здійснення ним публічно-владних управлінських функцій. Ці функції суб`єкт повинен виконувати саме в тих правовідносинах, у яких виник спір.

У даному випадку відповідач є суб`єктом владних повноважень.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що предметом перевірки в цій справі є правомірність прийняття суб`єктом владних повноважень рішення про відмову в державній реєстрації права власності на нерухоме майно, яке виникає на підставі судового рішення, а також внесення відповідних записів до Державного реєстру прав власності.

Питання правомірності/неправомірності набуття позивачами чи третьою особою права власності на це нерухоме майно, визнання права власності на нього в певному обсязі позивачі перед судом не порушували, а відповідачем визначили суб`єкта владних повноважень, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно.

Тобто з огляду на суть спірних правовідносин та суб`єктний склад сторін у цій справі, спір про право відсутній, а дослідженню підлягають виключно владні управлінські рішення та дії державного реєстратора, який у межах спірних відносин діє як суб`єкт владних повноважень. За таких обставин цей спір не має ознак приватноправового та підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

Таким чином, з тексту позовної заяви вбачається, що в даному випадку наявний публічно-правовий спір, що виключає можливість вирішення заявлених вимог у порядку цивільного судочинства, оскільки рішення державного реєстратора щодо відмови у проведенні перереєстрації об`єктів нерухомості не призвели до втрати або погіршення прав та обов`язків позивачів визначених цивільно-правовим законодавством.

Зазначена вище правова позиція відповідає висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеному, зокрема, у постанові від 16 жовтня 2019 року у справі № 522/6962/19.

Таким чином, відповідно до положень п.1.ч.1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст.186, 353 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у відкритті провадження у справі за позовом до Державного реєстратора «Агенція державної реєстрації» Дунай Христини Богданівни про визнання протиправним та скасування рішення про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень.

Роз`яснити позивачам право на звернення з адміністративним позовом до Одеського окружного адміністративного суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга подається учасниками справи до Одеського апеляційного суду через Суворовський районний суд м. Одеси протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя: