Справа № 364/1528/18
Провадження № 2/364/83/19
26.03.2019 р. Володарський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Макаренко Л.А.,
при секретарі судового засідання Кулинич Г.І.,
сторони - не з'явилися,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Володарського районного суду Київської області в смт Володарка Київської області цивільну справу
за позовом ОСОБА_1
до ОСОБА_2
про розірвання шлюбу,
До Володарського районного суду Київської області 22.12.2018 р. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якій Позивач просить суд: розірвати шлюб, укладений між сторонами та зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Шосткинському району Шосткинського міськрайонного управління юстиції у Сумській області, актовий запис № 27.
На обґрунтування заявлених позовних вимог ОСОБА_1 у позовній заяві зазначила, що вона 09.12.2010 р. зареєструвала шлюб з Відповідачем. Від шлюбу дітей вони не мають. Стосунки з Відповідачем у них не склалися, зникло взаєморозуміння і взаємоповага, загалом спільне життя не ведуть через розходження поглядів на сімейні відносини і сімейні обов'язки. Близько шести місяців вони не проживають разом, примирення неможливе.
Ухвалою суду від 03.01.2019 р. відкрито провадження в справі, визначено здійснення розгляду справи в порядку загального позовного провадження, встановлено Відповідачеві строк для подання відзиву, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 27.02.2019 р. справу призначено до судового розгляду на 12.03.2019 р., відкладено через неявку Відповідача на 26.03.2019 р.
У судове засідання 26.03.2019 р. Позивач не з'явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена, до суду 12.03.2019 р. подала заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримує у повному обсязі, проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення суду не заперечує, просила повернути їй дошлюбне прізвище «ОСОБА_1» (а.с. 36).
Відповідач у судове засідання повторно не з'явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся в порядку частин сьомої, восьмої статті 128 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) шляхом направлення судових повісток (а.с. 11, 17, 26, 34) за зареєстрованою адресою місця його проживання, підтвердженою органом реєстрації (а.с. 7), повістки поверталися з відмітками «інші причини, що не дали змоги виконати обов'язки щодо пересилання поштового відправлення» (а.с. 14), з підтвердженням отримання особисто (а.с. 19-20), підтвердженням отримання його матір'ю (а.с. 30) та з відміткою «не проживає» (а.с. 37), а також у порядку частини одинадцятої статті 128 ЦПК України шляхом розміщення оголошення про виклик Відповідача до суду на офіційному веб-сайті судової влади України в мережі Інтернет (а.с. 27-28, 32, 35), зважаючи на повідомлення органу реєстрації про відсутність Відповідача за місцем реєстрації, місце перебування невідоме.
За приписами пунктів 1, 4 частини восьмої статті 128, частин третьої, десятої статті 130 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, які проживають разом з нею; у такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії. Якщо місцеперебування відповідача невідоме, суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку, визначеному цим Кодексом.
За наведених обставин Відповідач вважається належно повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.
За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою Позивача, викладеною письмово в заяві (а.с. 36), вбачає за можливе розглянути справу за відсутності Відповідача у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.
Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, ознайомившись з матеріалами справи і оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні, вирішуючи справу, виходить з такого.
Відповідно до статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість (частини третя, четверта статті 56 Сімейного кодексу України).
Шлюб припиняється внаслідок його розірвання, зокрема, за позовом одного з подружжя на підставі відповідного рішення суду (частина друга статті 104, частина третя статті 105, стаття 110 Сімейного кодексу України).
За статтею 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття 113 Сімейного кодексу України).
За матеріалами справи судом встановлено, що 09.12.2010 р. сторони зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії І-БП № 054019, виданого 09.12.2010 р. Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Шосткинському району Шосткинського міськрайонного управління юстиції у Сумській області, актовий запис № 27 (а.с. 4); від шлюбу дітей вони не мають, як стверджує Позивач.
Як зазначено Позивачем у позовній заяві, стосунки між сторонами ускладнились, на тепер фактичні шлюбні відносини сторін припинені, сторони спільно вже не проживають, своє подальше спільне життя як подружжя вважає неможливим, збереження шлюбу суперечить її інтересам, примирення виключає.
Зогляду на викладене та зважаючи на фактичну відсутність сімейних відносин між сторонами певний час, суд дійшов до висновку, що рішення Позивача про розлучення є виваженим і свідомим, причини, з яких вона наполягає на розірванні шлюбу, - обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження ними сім'ї стали неможливими, поновлювати сімейно-шлюбні відносини Позивач наміру не має. Суд не може примушувати жінку або чоловіка до підтримання, відновлення або продовження сімейних відносин, а вільність та рівність цих стосунків і можливість припинення шлюбу є їх основою, що законодавчо закріплено у нормах Сімейного кодексу України.
За позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 08.11.2018 р. у справі № 569/458/18, шлюб має добровільний характер та ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків і позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя; незгода лише будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу.
З огляду на це суд вбачає наявними підстави для задоволення позову, змінивши прізвище Позивача на дошлюбне - «ОСОБА_1».
Крім того, на підставі імперативних приписів частини першої, пункту 1 частини другої статті 141 ЦПК України з Відповідача слід стягнути на користь Позивача судові витрати за сплачений судовий збір.
Зважаючи на усе наведене та відповідно до статей 24, 55, 104, 105, 110, 112, 113, 115 Сімейного кодексу України, керуючись статтями 2-4, 12, 13, 76, 89, 141, 223, 247, 258, 259, 263-265, 272, 273, 280-284, 288, 289, 351, 352, 354, 355, підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1; РНОКПП НОМЕР_1), та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2; фактичне місце проживання невідоме), зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Шосткинському району Шосткинського міськрайонного управління юстиції у Сумській області, актовий запис № 27, - розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 відновити дошлюбне прізвище - «ОСОБА_1».
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2; фактичне місце проживання невідоме), на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1; РНОКПП НОМЕР_1), судовий збір у розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 (вісімдесят) коп.
Копії цього заочного рішення суду надіслати сторонам.
Рішення суду після набрання законної сили надіслати до Шосткинського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області (вул. Шевченка, 21, м. Шостка, Сумська обл., 41100) - для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення суду може бути переглянуте Володарським районним судом Київської області за письмовою заявою Відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня проголошення цього заочного рішення. Заява про перегляд заочного рішення подається в письмовій формі та повинна відповідати вимогам статті 285 ЦПК України.

Заочне рішення суду може бути оскаржено Позивачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Володарський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги, якщо протягом цього строку не було подано заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: Л.А. Макаренко