ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2166/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" лютого 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.,

за участю секретаря судового засідання - Долі М.А.,

без участі сторін,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2018 року ОСОБА_2 звернувся в Дарницький районний суд м. Києва з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтований тим, що він та відповідач перебувають у зареєстрованому шлюбі з 27.12.2011 р. Від шлюбу вони мають доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 Подружнє життя з відповідачем не склалося, оскільки втратили почуття любові один до одного. В останній час спільного проживання їхні погляди на життя стали взаємопротилежними, а тому спільне проживання виявилося неможливим і вони фактично припинили шлюбні відносини і ведення спільного господарства з листопада 2016 року. Примирення та збереження шлюбу між ними неможливе, оскільки суперечить їхнім інтересам. Після розірвання шлюбу донька залишиться проживати разом з матір"ю, спір про поділ спільного майна відсутній.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 19.12.2018 відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження та призначене підготовче судове засідання.

Позивач у підготовче судове засідання не прибув, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав.

Відповідач також у судове засідання не прибула, однак подала до суду заяву, якою визнала позовні вимоги, не заперечував щодо розірвання шлюбу, справу просив розглядати у її відсутність.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутністю сторін за наявними у суду матеріалів, оскільки від обох учасників справи надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв'язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Враховуючи, що відповідач визнала позов, суд відповідно до положень частини 3 статті 200 ЦПК України вбачає підстави для ухвалення рішення в підготовчому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі письмові докази в їх сукупності, суд вважає позов обґрунтованим з таких підстав.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З позовної заяви та заяви відповідача про визнання позову вбачається, що внаслідок відсутності порозуміння та розбіжностей у поглядах на життєві і сімейні цінності сторони втратили почуття взаємної любові та поваги і, як наслідок, не ведуть спільне господарствота не підтримують шлюбно-сімейних відносин з осені 2016 року.

Правовими підставами для задоволення позову є відповідні положення сімейного законодавства.

Так, відповідно до положень частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Отже враховуючи, що відповідач безумовно визнала позов і таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наявні підстави для задоволення позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Судові витрати розподілити у відповідності до вимог ст. 141, 142 ЦПК України.

Керуючись статтями 141, 142, 200, 206, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 27 грудня 2011 року у Центральному відділі реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім"ї, актовий запис № 4306, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 судовий збір в розмірі 352 грн. 40 коп.

Повернути ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2, з державного бюджету частину судового збору, що становить 352 грн. 40 коп., сплаченого згідно квитанції № 0.0..1 від 20.11.2018 р.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Заставенко М.О.