У х в а л а

02 грудня 2019 року

м. Київ

справа № 2-525/11

провадження № 61-16483 ск 19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулька Б. І. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29 липня 2019 року та ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 20 серпня 2019 року у справі за скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на постанову приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Золотарьової Світлани Валентинівни про відкриття виконавчого провадження,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2019 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду зі скаргою на постанову приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Золотарьової С. В. про відкриття виконавчого провадження.

Ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області

від 09 липня 2019 року відкрито провадження за вищезазначеною скаргою та призначено справу до розгляду.

Ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області

від 29 липня 2019 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення виконання виконавчого провадження відмовлено.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 20 серпня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29 липня 2019 року повернуто заявникові з підстав, передбачених пунктом 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду

від 05 вересня 2019 року у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29 липня 2019 року у справі за скаргою

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на постанову приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Золотарьової С. В. про відкриття виконавчого провадженнявідповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України відмовлено (судове рішення не підлягає касаційному оскарженню,

провадження № 61-16483ск19).

У листопаді 2019 року на розгляд Верховного Суду повторно надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , у якій просив судові рішення скасувати, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, прийняти нову постанову про задоволення його клопотання.

У відкритті касаційного провадження за ухвалу суду першої інстанції необхідно відмовити з таких підстав.

Пунктом 3 частини другої статті 394 ЦПК України передбачено, що суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо

є постанова про залишення касаційної скарги цієї особи без задоволення або ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення.

Ураховуючи те, що ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року вже було відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29 липня 2019 року, тому відсутні правові підстави для повторного розгляду поданої заявником у листопаді 2019 року касаційної скарги.

У зв`язку з цим у відкритті провадження у цій частині слід відмовити з підстав, передбачених пунктом 3 частини другої статті 394 ЦПК України.

Разом з тим, касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 20 серпня 2019 року надійшла до Верховного Суду з пропуском строку на касаційне оскарження судового рішення, оскільки згідно відбитку штампу на поштовому конверті подана 25 листопада 2019 року.

До касаційної скарги заявником додано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження вищезазначеної ухвали суду апеляційної інстанції.

На обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження заявник посилається на те, що строк пропущений з поважних причин оскільки ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду

від 24 жовтня 2019 року його касаційну скаргу на зазначене судове рішення було повернуто у зв`язку з несплатою судового збору.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Доводи заявника щодо поважності причин пропуску процесуального строку

не можна визнати поважними, так як він знав про оскаржуване судове рішення, подав касаційну скаргу, проте, такі недоліки і в цій касаційній скарзі та відсутні підтвердження того, що перешкоджало виконати вимоги ухвали суду касаційної інстанції від 05 вересня 2019 року у визначений судом строк.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

При цьому безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зазначена конвенційна норма зобов`язує, щоб судові процедури були справедливі для обох сторін справи, а не лише для позивача, який не виконав вказівки Верховного Суду.

Згідно частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Крім того, подана касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 20 серпня 2019 року не може бути прийнята до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору

у встановлених порядку та розмірі.

У касаційній скарзі заявник зазначає, що звільнений від сплати судового збору за подання даної касаційної скарги на підставі пункту 14 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року № 6 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах».

Такі доводи є безпідставними.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною другою статті 3 Закону України «Про судовий збір»

не передбачено звільнення від сплати судового збору за звернення з апеляційною чи касаційною скаргою на ухвалу суду, постановлену за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця, такий об`єкт справляння судового збору у зазначеній нормі відсутній.

У статті 5 Закону України «Про судовий збір», яка передбачає пільги зі справляння судового збору певним категоріям осіб за певними категоріями справ чи процесуальних дій, також відсутні пільги щодо сплати судового збору за подання апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду за скаргою на рішення, дії чи бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Проте, з урахуванням визначення стадії виконання судового рішення як завершальної стадії судового провадження, суд при розгляді скарги постановляє ухвалу.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на ухвалу суду, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Особа, яка подала скаргу на дії органів виконавчої служби, є боржником

у виконавчому провадженні та відповідачем у позовному проваджені. Доказів, що він звільнений від сплати судового збору матеріали касаційного провадження не містять, тому ОСОБА_1 не звільнений

від сплати судового збору і не подав жодних доказів про наявність підстав для звільнення від такої сплати.

Зазначене узгоджується із правовою позицією, висловленою Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 14 березня 2018 року у справі № 660/612/16-ц, провадження № 14-19цс18.

Враховуючи те, що станом на 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 921 грн, то особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно сплатити 384 грн 20 коп.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК

у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA7026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись пунктом 3 частини другої статті 394 ЦПК України, статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29 липня 2019 року у справі за скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на постанову приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Золотарьової Світлани Валентинівни про відкриття виконавчого провадженнявідмовити.

Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження ухвали Кропивницького апеляційного суду від 20 серпня 2019 року за клопотанням ОСОБА_1 неповажними.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 20 серпня 2019 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 02 січня

2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Б. І. Гулько