Справа № 496/2209/19
Провадження № 2/496/1350/19
22 жовтня 2019 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:
головуючого - судді Буран В.М.,
секретаря судового засідання - Дигуляр А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Біляївка у спрощеному провадженні цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції в Одеській області до ОСОБА_1 , про стягнення шкоди завданої навколишньому природному середовищу, -
Представник Державної екологічної інспекції в Одеській області звернувся до суду з вищевказаним позовом до ОСОБА_1 . Свої вимоги мотивує тим, що 3 лютого 2018 р. ОСОБА_1 знищив одне дерево породи «Горіх» до ступеня припинення росту діаметр стовбуру 21 см., за адресою: АДРЕСА_1 . Даний факт зафіксовано у протоколі про адміністративне правопорушення від 03.02.2018 р. за № 001096, складений державною екологічною інспекцією в Одеській області. Відповідача було притягнено до адміністративної відповідальності за ст. 153 КпАП України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу. Позивач звернувся до відповідача з претензією № 23 від 09.02.2018 р. про необхідність добровільно відшкодувати суму збитків нанесених державі. Станом на травень місяць 2019 року сума збитків у розмірі 550 грн. відповідачем не сплачена. Так, як відповідач своїми неправомірними діями наніс шкоду державній власності, він зобов`язаний сплатити суму шкоди нанесеної державі. Тому у представника позивача виникла необхідність вирішити дане питання в судовому порядку.
Представник позивача у судове засідання не прибув, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити, не заперечує проти заочного рішення по справі (а.с. 11).
Відповідач у судове засідання не прибув, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином (а.с. 23), про причину неприбуття не повідомив та не подав відзив, тому суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України за відсутності заперечень до того позивача (а.с. 11).
Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У зв`язку з тим, що відповідач повідомлений належним чином про час та місце слухання справи, відповідач не з`явився в судове засідання без повідомлення причин, відповідач не подав відзив та враховуючи згоду позивача на заочний розгляд справи, суд вважає за необхідне ухвалити рішення про заочний розгляд справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку щодо задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що 03.02.2018 р. було виявлено факт знищення окремого дерева, в межах населеного пункту громадянином ОСОБА_1 на території АДРЕСА_1 . Даний факт зафіксовано у протоколі про адміністративне правопорушення від 03.02.2018 р. за № 001096, який складено державною екологічною інспекцією в Одеській області (а.с. 9).
Постановою від 03.02.2018 р. за № 001096, яка складена головним спеціалістом - державним інспектором з ОНПС Державної екологічної інспекції в Одеській області, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. (а.с.10).
Внаслідок незаконної порубки дерева, діями відповідача державі було завдано шкоду на загальну суму 550 грн., яка була розрахована на підставі «Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної в наслідок знищення або пошкодження дерев і чагарників», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 квітня 1999 року за № 559, що підтверджується відповідним розрахунком (а.с.8а).
Разом з цим встановлено, що відповідач в добровільному порядку завдані збитки не відшкодував і не планує відшкодовувати, оскільки Державною екологічною інспекцією в Одеській області йому було направлено претензію про відшкодування заподіяної шкоди за № 23 від 09.02.2018 року, але шкоду до даного часу не відшкодовано (а.с. 8).
Відповідно до ч.1 та п. 8 ч. 2 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
Відповідно до статті 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено об`єкти правової охорони навколишнього природного середовища, які підлягають державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.
Відповідно до статті 10 Закону України «Про рослинний світ» спеціальне використання природних рослинних ресурсів загальнодержавного значення здійснюється за дозволом, що видається в порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України. Спеціальне використання природних рослинних ресурсів місцевого значення здійснюється за дозволом, що видається в порядку, який визначається Верховною Радою Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування. Не потребують дозволу на спеціальне використання природних рослинних ресурсів: власники земельних ділянок, на яких знаходяться об`єкти рослинного світу, крім тих, що занесені до Червоної книги України та Зеленої книги України; користувачі (в тому числі орендарі) земельних ділянок, які їм надано для цільового призначення (ведення селянського (фермерського) господарства, особистого підсобного господарства, колективного садівництва, городництва, сінокосіння, випасання худоби), за винятком використання ними дикорослих судинних рослин, мохоподібних, водоростей, лишайників, а також грибів, види яких занесені до Червоної книги України, та природних рослинних угруповань, занесених до Зеленої книги України. Форма дозволу на спеціальне використання природних рослинних ресурсів встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п. 3 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населенних пунктах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2006 р. № 1045, видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється: за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради (далі - компетентний орган) на підставі ордера (крім випадків, передбачених пунктами 7-10 цього Порядку); на підставі документів, визначених статями 35-37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Як вбачається з матеріалів справи відповідач не мав дозволу на вирубку зазначеного дерева за адресою: АДРЕСА_1 . Жодних рішень щодо знищення дерева породи «Горіх» до ступеня припинення росту діаметр стовбуру 21 см., за адресою: АДРЕСА_1 сільською радою не ухвалювалось, тому суд приходить до висновку що відповідач самостійно, діючи на власний розсуд здійснив знищення одного дерева породи «Горіх» до ступеня припинення росту діаметр стовбуру 21 см., за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.
Відповідно до ст. 6, 25, 36 Закону України «Про рослинний світ» державна екологічна інспекція України здійснює державне управління у сфері охорони та контролю використання та відтворення рослинного світу.
Згідно ст. 40 Закону України «Про рослинний світ» порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України.
За змістом Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених Наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства від 10.04.2006 № 105 (далі - Правила утримання зелених насаджень), озеленені території - це ділянки землі, на яких розміщена рослинність природного чи штучного походження (садово-паркові комплекси та об`єкти зеленого будівництва).
При цьому, територія, на якій розташовані зелені насадження, є, за змістом закону «Про благоустрій населених пунктів», є саме об`єктом благоустрою.
Відповідно до пункту 14 Правил утримання зелених насаджень у містах та інших населених пунктах ведеться облік зелених насаджень та складається їх реєстр за видовими складом та віком.
Обліку підлягають усі види зелених насаджень: дерева, кущі, газони, квітники.
Відповідно до ст. 19 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», збитки, завдані об`єкту благоустрою в результаті порушення законодавства з питань благоустрою населених пунктів, підлягають відшкодуванню в установленому порядку.
Статтею 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що природні ресурси України є власністю Українського народу.
Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної и та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України, цим та іншими законами України.
Частиною 1 статті 167 Цивільного кодексу України встановлено, що Держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.
Статтею 170 Цивільного кодексу України передбачено, що Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.
Тобто відповідач своїми діями наніс матеріальний збиток державі.
Відповідно до частини 1 статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі, особою, яка її завдала.
Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Отже враховуючи вищевказане суд приходить до висновку, що позов представника Державної екологічної інспекції в Одеській області є обґрунтованим та підлягає задоволені.
Керуючись ст. ст. 4, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 19 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», ст. ст. 6, 25, 36, 40 Закону України «Про рослинний світ», ст. ст. 16, 167, 170, 1166 Цивільного кодексу України, 10, 76, 259, 264-265, 268, 273, 280-284 ЦПК України -
Позов Державної екологічної інспекції в Одеській області до ОСОБА_1 , про стягнення шкоди завданої навколишньому природному середовищу - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду на протязі 30 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.М. Буран