13.03.2019 року м. Житомир
Богунський районний суд м. Житомира в складі:
Головуючого судді Чішман Л.М.
за участю секретаря Білінської Л.С.
розглянувши в відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Богунського відділу державної виконавчої служби м.Житомира Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, кредитна спілка «Істок» про звільнення майна з-під арешту, -
Від позивача надійшла заяви про проведення розгляду справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити.
Представник Богунського ВДВС м. Житомир ГТУЮ в Житомирській області в судові засідання не зявлявся, надіслав клопотання про розгляд справи без його участі. При винесені рішення покладається на розсуд суду.
Представник КС «Істок» в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, на підставі ст.ст. 211, 280 ЦПК України суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяжень №95923381, на підставі постанови Богунського ВДВС Житомирського МУЮ від 10.12.2010 року ВП №231192227 на земельну ділянку, яка належить ОСОБА_1 накладено арешт (а.с. 4).
Таким чином, виконавче провадження, в межах якого було накладено арешт на майно ОСОБА_1 та оголошено заборону його відчуження, завершено проте, по його завершені державним виконавцем не було скасовано відповідний арешт.
Згідно з ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до частин 1,2 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Згідно ст. 41 Конституції України та ст. 321 ЦК України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні. Право приватної власності є непорушним.
Згідно ч. 2 ст. 50 «Про виконавче провадження» (у редакції на момент завершення виконавчого провадження) у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем
накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення
виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника.
Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» (у редакції, чинній на момент звернення до суду з позовною заявою) особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
Частинами 4, 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» (у редакції, чинній на момент звернення до суду з позовною заявою) передбачено, що підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, субєкта оціночної діяльності - субєкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у звязку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову.
У відповідності до п. 2 Постанови № 5 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року, позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване.
Проаналізувавши викладене та враховуючи, що позивач має намір користуватися та розпорядитися майном, на яке накладено арешт, проте через наявність арешту позбавлений можливості це зробити, беручи до уваги, що виконавче провадження, в межах якого було накладено арешт на майно ОСОБА_1, завершено, відомості щодо наявності інших обтяжень відсутні, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Керуючись ст.ст. ст. ст. 5, 12, 13, 81, 141, 211, 258, 259, 263-265, 268, 273ЦПК України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 до Богунського відділу державної виконавчої служби м.Житомира Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, кредитна спілка «Істок» про звільнення майна з-під арештузадовольнити.
Скасувати арешт нерухомого майна (реєстраційний номер обтяження 10600803) накладений постановою Богунського ВДВС Житомирського ГТУЮ від 10.12.2010 року ВП №23192227 та зняти заборону здійснення відчуження будь-якого майна, яке належить ОСОБА_1.
Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1; РНОКПП: НОМЕР_1.

Відповідач: Богунський відділ державної виконавчої служби м. Житомир Головного територіального управління юстиції в Житомирській області; місцезнаходження: м. Житомир, вул. Перемоги, 55, .

Відповідач: Кредитна спілка «Істок», місцезнаходження: АДРЕСА_1, .

Суддя Л.М. Чішман