Справа № 236/4766/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" грудня 2019 р. м. Лиман

Суддя Краснолиманського міського суду Донецької області, Саржевська І.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Лиманської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИЛА:

27.11.2019 до Краснолиманського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Лиманської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Донецьк Донецької області.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі суддя перевіряє відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем не надано до суду квитанції про сплату судового збору, при цьому надано клопотання про відстрочення або звільнення від плати судового збору до винесення рішення по справі у зв`язку зі смертю матері та хворобою чоловіка, позивач перебуває у скрутному матеріальному становищі, в зв`язку з чим не має можливості сплатити судовий збір.

Розглянувши заявлені вимоги про відстрочення плати судового збору прихожу до наступного висновку.

Законодавцем передбачена можливість відстрочення, розстрочення судового збору, його зменшення або звільнення від його сплати. На підставі ст. 8 Закону № 3674-VI та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Але позивачем не надано жодного доказу на підтвердження заявленої вимоги, що свідчить про те, що майновий стан дозволяє позивачу сплатити судовий збір у визначеному розмірі.

Враховуючи наведене, заявлені вимоги про відстрочення плати судового збору задоволенню не підлягають.

У зв"язку з відмовою у задоволенні вимоги про відстрочення плати судового збору, позовна заява вважається поданою з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України відсутність документу, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, вставлених законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2019 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 921,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як убачається з позовної заяви, вона містить вимогу немайнового характеру.

Таким чином позивачу слід сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру у розмірі 768,40 грн.

Суддя звертає увагу позивача на те, що інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Краснолиманського міського суду Донецької області є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за інтернет-адресою веб-сайт: https://km.dn.court.gov.ua, а також розміщена на інформаційних стендах Краснолиманського міського суду Донецької області.

Крім того, частина 3 статті 175 ЦПК України передбачає, що позовна заява повинна містити, зокрема:

п. 4 виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

п. 5 перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Зі змісту позовної заяви та доданих документів вбачається, що після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Донецьк Донецької області, залишилась спадщина, яка складається з будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та недоотриманої пенсії(відповідно до постанови нотаріуса від 23.11.2019), але доказів на підтвердження зазначених позивачем обставин щодо складу спадщини, до матеріалів позову не долучено.

Позивачем також не викладені обставини справи щодо наявності інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 , а саме: осіб, які прийняли спадщину як такі, що постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Викладення вказаних обставин справи в позовній заяві та надання доказів на їх підтвердження є важливим, в тому числі оскільки впливає на встановлення кола третіх осіб.

За змістом ст. 392 ЦК України, належним відповідачем є особа - учасник цивільних правовідносин, яка не визнає або оспорює право власності спадкоємця на спадкове майно, зокрема, житловий будинок, земельну ділянку.

Згідно із роз`ясненнями викладеними в п. 24Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 ст. 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч. 2 ст. 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1,2 ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Так, у позовній заяві позивач зазначила відповідачем Лиманську міську раду Донецької області, але позивачем не обґрунтовано залучення до участі у справі зазначеного відповідача, оскільки зі змісту позовної заяви та доданих документів вбачається, що спадкодавець ОСОБА_2 на день смерті була зареєстрована, а також місце знаходження спірного майна за адресою: АДРЕСА_1 , що територіально відноситься до Донецької міської ради(юридична адреса: 84333, Донецька область, місто Краматорськ, вулиця Транспортна, будинок 2).

Крім того ст. 9-1 ЗУ «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» 02.09.2014 № 1669-VII, передбачене забезпечення реалізації права на спадкування, а саме:

У разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Спадкова справа підлягає реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до змісту позовної заяви та додатків до неї, позивач 23.11.2019 звернулася до Першої Краматорської державної нотаріальної контор із заявою про прийняття спадщини, що залишилась після смерті матері, про що свідчить копія постанови нотаріуса про відмову від 23.11.2019.

Відповідно до ч.2 ст.27 ЦПК України, позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Таким чином позивачу слід визначитися з належним відповідачем по справі.

Відповідно до ст.185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175 та 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Таким чином, зважаючи на зазначені вище недоліки, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення недоліків, що не може перевищувати десяти днів з дня отримання ним копії ухвали.

Керуючись ст.ст.175, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Лиманської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, залишити без руху.

Надати можливість позивачу у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали виправити вказані недоліки, інакше заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-