Справа 556/1955/19
Номер провадження 2/556/469/2019

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.12.2019 року. Володимирецький районний суд Рівненської області в складі:

головуючої судді- Котик Л.О.

при секретарі Соловей Г.Т.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в смт. Володимирець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

До суду звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої позовні вимоги обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки - ОСОБА_3 . Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається із земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства, площею 0,92 га на території Осівської сільської ради Дубровицького району Рівненської області, грошові вклади на рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 в Дубровицькому відділенні Ощадбанку та житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .Осова Дубровицького АДРЕСА_2 .

На випадок своєї смерті спадкодавиця залишила заповіти. Так, заповітом від 24.10.2001 року ОСОБА_3 земельну ділянку заповіла своїм дочкам ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , тобто позивачці. Грошовий вклад спадкодавиця заповіла також ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , згідно заповіту від 27.02.2007 року, який посвідчений секретарем сільської ради. На інше належне їй майно спадкодавиця не лишила заповіту.

У визначений законом шестимісячний строк позивачка не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, тому що їй не було відомо про наявність зазначених заповітів, оскільки мама завжди на словах все залишала своєму сину ОСОБА_4 . Однак, ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер, і як виявилося теж нічого не успадкував. Крім того, позивачка працює на посаді помічника вихователя, її робочий графік фактично співпадає з графіком роботи нотаріальної контори. Також, просить суд взяти до уваги, що пропущений строк є не дуже тривалим.

Ухвалою Володимирецького районного суду Рівненської області від 4 листопада 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Розгляд справи здійснюється за відсутності сторін, без фіксування судового засідання технічними засобами, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Позивачка в судове засідання не з`явилася надала суду заяви про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідачка позов визнала, надала заяву про розгляд справи у її відсутності.

Згідно ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши та оцінивши письмові докази приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення із наступних підстав:

З матеріалів справи вбачається, і це встановлено в судовому засіданні, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть останньої, серії НОМЕР_3 .

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, яке складається із земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства площею 0,92 га на території Осівської сільської ради Дубровицького району Рівненської області, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку, серії РВ №066521 від 15.12.2003 року, грошові вклади на рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 в Дубровицькому відділенні Ощадбанку та житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією виписки з погосподарської книги від 15.08.2019 року №599 та копією титульної сторінки технічного паспорта.

Згідно заповіту від 24.10.2001 року, який посвідчений секретарем Осівської сільської ради та зареєстровано в журналі за №89, ОСОБА_3 вказану земельну ділянку заповіла своїм дочкам: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Відповідно до заповіту від 27.02.2007 року, який посвідчений секретарем Осівської сільської ради та зареєстрований в реєстрі за №22, грошовий вклад спадкодавиця заповіла також ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

На інше належне їй майно спадкодавиця не лишила заповіту.

Згідно ч.2 ст. 1223 ЦК України, у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 ЦК України.

А згідно ст. 1261 ЦК України, ОСОБА_1 є також спадкоємцем за законом першої черги.

Причиною пропуску строку прийняття спадщини є те, що позивачці не було відомо про наявність зазначених заповітів, зайнятість на роботі.

Факт родинних відносин між позивачкою та спадкодавцем підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу позивачки, серія НОМЕР_4 , де дівоче прізвище позивачки « ОСОБА_5 », свідоцтвом про народження позивачки, серії НОМЕР_5 , де матір`ю позивачки записано - ОСОБА_3 .

Як вбачається з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру ( спадкові справи та видані на їх підставаі свідоцтва про право на спадщину) №58050531 від 24.10.2019 року, виданої завідувачем Володимирецької районної державної нотаріальної контори, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 інформація про відкриття спадкової справи, відсутня.

А як зазначено в довідці №585 від 09.08.2019 року, виданій Осівською сільською радою Дубровицького району Рівненської області, ОСОБА_3 , 1929 року народження, на день смерті проживала одиноко.

Згідно погосподарської книги №4, особовий рахунок № НОМЕР_6 будинок АДРЕСА_3 рахується за померлою ОСОБА_3 .( довідка №599 від 15.08.2019 року, видана Осівською сільською радою Дубровицького району, Рівненської області, технічний паспорт на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами від 27.08.2019 року).

Відповідно до ч.1ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 не подала вчасно заяву про прийняття спадщини в нотаріальну контору.

Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Спадщина ніким не прийнята.

Судом встановлено, що позивачка не подала своєчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про наявність зазначених заповітів, зайнятість на роботі, тому не могла реалізувати свої спадкові права.

Пунктом 24 постанови ПленумуВерховного СудуУкраїни від30.05.2008№7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, повинні досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд вважає, що відмова у поновленні строку для прийняття спадщини порушить права спадкоємця, тому вважає причину пропуску позивачем строку для подачі заяви про прийняття спадщини поважною. Враховуючи наведене, заявлений позов підлягає задоволенню, позивачу необхідно надати додатковий строк, достатній для прийняття спадщини - два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Крім того, суд приймає до уваги ту обставину, що позов визнано відповідачем, і це визнання не суперечить вимогам закону, не порушує прав та інтересів інших осіб.

А як в ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 4,6,8,10-13, 17-18, 141, 206, 259, 263-265, 280-283 ЦПК України, ст.ст.1268, 1270, 1272 ЦК України , суд,-

У х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жителька АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_7 , додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в дохід держави в розмірі- 768.40 грн..

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. У відповідності до п.15.5 розділу Х111 Прикінцеві положення, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються до або через Володимирецький районний суд Рівненської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

С У Д Д Я : Котик Л.О.