Провадження №: 2/752/2742/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2019 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Хоменко В.С.

при секретарі Павлюх П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В:

у жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить визнати за ним право власності на квартиру № АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті батька - ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Позивач в судове засідання не з'явився, від представника останнього надійшла заява про розгляд справи у його відсутності, в котрій також просив позов задовольнити в повному обсязі.

Відповідач, будучи повідомленим в установленому законом порядку про час та місце розгляду справи, явку свого представника в судове засідання не забезпечив, надав відзив, в якому просив слухати справу за його відсутності та прийняти рішення згідно чинного законодавства (а.с. 25-26).

Третя особа, будучи повідомленим в установленому законом порядку про час та місце розгляду справи, явку свого представника в судове засідання не забезпечила, надала пояснення, в яких просила розглянути справу за відсутності представника Головного територіального управління юстиції у місті Києві з урахуванням фактичних обставин справи та ухвалити рішення відповідно до вимог діючого законодавства (а.с. 21-22).

Розглянувши матеріали справи, оцінивши та дослідивши у сукупності докази у справі, суд приходить до наступних висновків.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер батько позивача - ОСОБА_2, про що в книзі реєстрації актів про смерть 09.10.2017 року зроблено відповідний запис за № 15697 (а.с. 8, 36).

ОСОБА_2 28.10.2015 року було складено заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дубенко Н.Г., зареєстрований у реєстрі за № 180, відповідно до якого спадкодавець заповів все належне йому майно, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що на день смерті буде йому належати і на що він за законом матиме право, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 - позивачу по справі.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на все майно, що належало йому на момент смерті, у тому числі на квартиру № АДРЕСА_1, яка належала спадкодавцю на підставі Довідки, виданої ЖБК «Каштан», № 134 від 19.11.1991 року (а.с. 9).

Позивач своєчасно звернувся до Другої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але у видачі свідоцтва про право власності на спадкову квартиру йому було відмовлено через відсутність оригіналу чи дублікату Довідки ЖБК «Каштан» № 134 від 19.11.1991 року.

В ОСББ «Каштан» дублікат Довідки ЖБК «Каштан» № 134 від 19.11.1991 року надати не може, через незбереження відповідної документації.

У зв'язку із відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, а саме: на квартиру № АДРЕСА_1, позивач не може реалізувати своє право на отримання спадщини, і тому звернувся до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування.

Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від померлої фізичної особи (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять всі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті; у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу; право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ст. 1233 ЦК України).

Відповідно до ст. ст. 1234, 1235 ЦК України право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю; право на заповіт здійснюється особисто; заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Таким чином, позивач є спадкоємцем за заповітом.

Позивач прийняв спадщину шляхом подання заяви про прийняття спадщини до Другої Київської державної нотаріальної контори до ст. 1269 ЦК України протягом встановленого ст. 1270 ЦК України строку.

Вказане вище підтверджено наявними в матеріалах справи доказами.

Враховуючи, що іншим способом, окрім судового порядку, позивач не може захистити своє спадкове майнове право, тому відповідно до ст. 16 ЦК України воно підлягає захисту шляхом визнання за ним права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за заповітом.

Таким чином, суд вважає позовні вимоги позивача обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2-5, 10-13, 19, 81-82, 89, 142, 200, 206, 258-259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за заповітом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на квартиру № АДРЕСА_1, в порядку спадкування за заповітом після смерті батька - ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.С. Хоменко