Справа № 755/1662/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" жовтня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Астахової О.О.,

при секретарі: Індик М.В,

позивача: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-2», треті особи: Київська міська рада, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Перепелиця Наталія Юріївна про визнання права власності в порядку спадкування,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду із позовом у якому просить визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 33.4 кв.м., житловою площею 17,1 кв.м. в порядку спадкування за померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 батьком ОСОБА_2 .

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що ОСОБА_2 являється батьком позивача, що підтверджується відповідним свідоцтвом про народження.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, підтвердженням чого є свідоцтво про смерть, видане Відділом реєстрації смерті у м. Києві, про що в Книзі реєстрації смерті 25 жовтня 2010 року був зроблений відповідний актовий запис про смерть за № 19562.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на квартиру № АДРЕСА_1 .

На випадок своєї смерті батько заповіту не складав.

Позивач являється єдиною спадкоємицею першої черги. Для отримання свідоцтва про право на спадщину, ОСОБА_1 звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька.

22 грудня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Перепелиця Н.Ю. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на спадкове майно спадкодавця.

Для того щоб отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на дану квартиру ОСОБА_1 як спадкоємцю за законом, необхідно надати нотаріусу свідоцтво на право власності, що належить її батьку, але це не можливо, оскільки ОСОБА_2 за життя не встиг його оформити, а лише вніс свій пайовий внесок за квартиру, що змушує позивача звернутись з даним позовом до суду.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 04 березня 2019 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-2», треті особи: Київська міська рада, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Перепелиця Наталія Юріївна про визнання права власності в порядку спадкування. Розгляд якої проводиться за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого судового засідання. Відповідачу та третім особам роз`яснено їх право протягом 15 днів з моменту отримання копії даної ухвали суду надати суду відзив/пояснення на позов. (а.с. 30).

Від Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-2 надійшов до суду відзив на позов. Зі змісту якого убачається, що представник відповідача просить суд проводити розгляд справи у його відсутність та ухвалити рішення на підставі поданих стороною доказів згідно чинного законодавства.

17.04.2019 року від представника відповідача Київської міської ради надійшов відзив на позовну заяву в якому вона просить проводити розгляд справи у відсутність представника Київської міської ради та ухвалити рішення на підставі поданих стороною доказів згідно чинного законодавства. (а.с.40,41).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28 травня 2019 року витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Перепелиці Наталії Юріївни (02192, м. Київ, вул. Миропільська,3) належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . (а.с.44).

На виконання вимог ухвали суду, належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 надійшли.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28 травня 2019 року закінчено підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. (а.с. 45)

У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі та виходячи із доводів, якими обґрунтовується позовна заява просила суд позов задовольнити.

Відповідач та треті особи у судове засідання не з`явились, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Направили заяви з проханням проводити розгляд справи у їх відсутність. Зі змісту заяв убачається, що учасники справи проти задоволення позовних вимог не заперечують.

За таких обставин, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність нез`явившихся осіб.

Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, завірені належним чином копії матеріалів спадкової справи №21/2018, оцінивши наявні у справі докази, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом встановлено, що згідно довідки виданої Житлово - будівельним кооперативом "Молодіжний -2" від 15 січня 1992 року № 260, ОСОБА_2 сплатив у повному обсязі членські взноси та являється власником виплаченої кооперативної квартири АДРЕСА_1». (а.с.10).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом реєстрації смерті у м. Києві, про що в Книзі реєстрації смерті 25 жовтня 2010 року був зроблений відповідний актовий запис про смерть за № 19562. (а.с.9).

Як убачається із матеріалів спадкової справи №21/2018 ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповіт не складав.

ОСОБА_2 за життя не встиг оформити у встановленому законом порядку право власності на квартиру АДРЕСА_1».

А тому, дана квартира не входила до складу спадкового майна після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Як убачається із матеріалів спадкової справи, ОСОБА_1 звернулась до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Перепелиці Н.Ю. із заявою про прийняття спадщини після померлого батька ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Перепелиця Н.Ю. відмовленоОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на спадкове майно спадкодавця.

В силу положень ст. 19-1 Закону України «Про кооперацію», член житлового-будівельного чи відповідного кооперативу, має право володіння, користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою або іншим приміщенням кооперативу, якщо він не викупив це майно. У разі викупу квартири або іншого приміщення, член житлово-будівельного чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна.

Враховуючи, що за життя батько позивача - ОСОБА_2 у повному обсязі сплатив пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_1», він відповідно, набув право власності на вказане майно.

Як убачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 являється донькою ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження виданим Дніпровським РАГС 26.02.1977 року. ( а.с. 6). А також свідоцтвами про укладання шлюбу серії НОМЕР_1 та свідоцтвом про шлюб Серії НОМЕР_2 (а.с.7,8).

Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Як убачається із матеріалів справи, померлий ОСОБА_2 за життя заповіту не складав.

За статтею 1258 Цивільного кодексу України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Стаття 1261 Цивільного кодексу України передбачає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Таким чином, позивач, як дочка спадкодавця належить до першої черги спадкоємців за законом. Інших спадкоємців І черги за законом судом не встановлено.

Відповідно до п. 8 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідне майно.

Частина 3 ст. 1296 ЦК України передбачає, що відсутність свідоцтва про права на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Отже, батько позивача - ОСОБА_2 за життя не зареєстрував у встановленому законом порядку право власності на квартируАДРЕСА_1 у кооперативі ЖБК «Молодіжний -2», проте набув право власності на вказане майно.

Стаття 1222 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Частиною 1 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно із ч. 1 ст. 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Оскільки позивач подала заяву про прийняття спадщини після померлого батька, інших спадкоємців першої черги судом не встановлено, то позивач має право на прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом.

Таким чином, суд оцінюючи докази в їх сукупності приходить до висновку про законність і обгрунтованість позовних вимог, а тому позовна заява підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 12-13, 78-81, 133, 137, 141, 258, 259, 264, 265, 268, 352-355 ЦПК України, ст.ст. 3, 15, 16, 334, 1216-1223, 1258, 1261, 1268, 1270, 1296 Цивільного кодексу України, Законом України «Про кооперацію», суд -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-2», треті особи: Київська міська рада, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Перепелиця Наталія Юріївна про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати право власності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м. Києва, ІПН НОМЕР_3 , в порядку спадкування за законом на квартируАДРЕСА_1 у кооперативі ЖБК «Молодіжний -2», після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

С у д д я : О.О. Астахова