Дніпровський районний суд м.Дніпродзержинська
Справа № 200/5003/19
Провадження № 2/209/1606/19
"04" грудня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Лобарчук О.О.,
при секретарі Золотих Л.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кам`янське Дніпропетровської області цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "ПЗУ Україна" до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (в порядку суброгації),-
Короткий зміст позовних вимог
На обґрунтування позовних вимог зазначає, що між ПАТ "Страхова компанія "ПЗУ Україна" та ОСОБА_2 було укладено Договір добровільного страхування наземних транспортних засобів № АІ 3839108, предметом якого є страхування автомобіля «TOYOTA
YARІS», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 . 28.10.2015 року у Дніпропетровську по вул.Героїв Сталинграда трапилась дорожньо-транспортна пригода за участю застрахованого автомобіля «TOYOTA YARIS», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_2 та автомобіля «FORD Fiesta», державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 . Постановою суду відповідача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення та піддано адміністративному стягненню у вигляді штрафу. До позивача звернувся потерпілий з заявою про пошкодження транспортного засобу в зв`язку з дорожньо-транспортною подією, яка є страховим випадком відповідно до умов
Заяви (клопотання) учасників справи.
Представник позивача ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, письмово просив суд провести розгляд справи за його відсутністю, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час і місце судового розгляду повідомлений належним чином. Своїм правом надати суду заяву про розгляд справи за його відсутності не скористався та не повідомив суд про причини неявки у засідання. Відзив на позовну заяву не подав.
Процесуальні дії у справі.
Відповідно до ч.4 ст.19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Відповідно до ст.274 ч. 1 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.
Ухвалою Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 01 листопада 2019 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
04 грудня 2019 року судом винесено ухвалу про заочний розгляд справи.
Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази у справі за принципами встановленими ст.89 ЦПК України, вважає що позовні вимоги підлягають повному задоволенню з наступних підстав.
Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1. ст.4 ЦПК України).
Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (ч. 1. ст.13 ЦПК України).
Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.
04.12.2014 року між ПАТ "Страхова компанія "ПЗУ Україна" та ОСОБА_2 було укладено Договір добровільного страхування наземних транспортних засобів № АІ 3839108, предметом якого є страхування автомобіля «TOYOTA YARІS», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 .(а.с.12)
28.10.2015 року, о 18 год. 05 хв., ОСОБА_4 , керуючи автомобілем Форд-Фієста, д/з АЕ1557НН, по вул. Героїв Сталінграду, в районі е/о № 250, своєчасно не вжив заходів для зменшення швидкості аж до зупинення та скоїв наїзд на автомобіль Пежо-308, д/н НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_5 , який від удару змістився вперед і зіткнувся із автомобілем ЗАЗ-1103, д/з НОМЕР_4 , під керуванням водія ОСОБА_6 , який, в свою чергу, від удару змістився вперед і зіткнувся з автомобілем Тойота Яріс, д/з НОМЕР_5 2909 НЕ, під керуванням водія ОСОБА_2 . Водій ОСОБА_4 на момент ДТП керував автомобілем з явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, нестійка хода, неадекватна поведінка), від проходження медичного огляду для встановлення стану сп`яніння відмовився у присутності двох свідків, про що був складений протокол про вчинення адміністративного правопорушення серії НОМЕР_6 270551 від 28 жовтня 2015 року.(а.с.7)
В результаті дорожньо-транспортної пригоди автомобіль марки «TOYOTA YARІS», державний номерний знак НОМЕР_3 був пошкоджений, внаслідок чого його власнику завдано матеріальних збитків.
25 листопада 2015 року постановою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська області ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130, ст.124 КпАП України та накласти на нього адміністративне стягнення. (а.с.7).
Оцінка суду доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом.
Відповідно до статті 1 Закону України "Про страхування" страхування це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних осіб та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів.
Разом з тим, статтею 27 Закону України « Про страхування» передбачено, що до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток.
Відповідно до ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.
Згідно ст.993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за задані збитки (суброгація).
Перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика називається суброгацією. При суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає, а відбувається заміна кредитора : потерпілий (а ним є страхувальник або вигодонабувач) передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Внаслідок цього страховик виступає замість потерпілого, а тому в порядку суброгації страховик може стягнути із із заподіювача шкоди лише ту суму, яку він сам виплатить страхувальнику.
У п.27 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року №4 "Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки" при вирішенні спорів про право зворотної вимоги страховика суди повинні розрізняти поняття "регрес" та "суброгація". У випадку суброгації відбувається лише заміна осіб у вже наявному зобов`язанні (заміна активного суб`єкта) зі збереженням самого зобов`язання. У такому разі страхувальник передає свої права страховикові на підставі договору і сприяє реалізації останнім прийнятих суброгаційних прав. У випадку регресу одне зобов`язання замінює собою інше, але переходу прав від одного кредитора до іншого не відбувається.
При цьому, регрес регулюється загальними нормами цивільного права (зокрема, ст.. 1191 ЦК України), а також ст.. 38 Закону №1961- IV, а для суброгації відповідно до ст. 993 ЦК України і ст. 27 Закону України « Про страхування» встановлено особливий правовий режим.
Оскільки при суброгації відбувається заміна особи в зобов`язанні, тому з урахуванням положення ст.515 ЦК України суброгація застосовується лише до майнового страхування.
Відповідно до ч.1 ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).
За таких обставин, суд вважає, що сума в якості страхового відшкодування підлягає відшкодуванню з відповідача.
На підставі ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача належить стягнути судові витрати, понесені позивачем у вигляді 1921 грн.
Керуючись ст. ст. 247,259, 263-265, 268 ЦПК України, ст. ст. 993,979,1194 ЦК України, суд,
Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "ПЗУ Україна" до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (в порядку суброгації) - задовольнити повністю.
Стягнути із ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товаритсва "Страхова компанія "ПЗУ Україна" судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1921 грн.00 коп.
Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.289 ЦПК України, а саме, заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду .

Повний текст рішення складений 04.12.2019 року.

Суддя Дніпровського районного суду

м. Дніпродзержинська О.О. Лобарчук