Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" березня 2019 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

за участю секретаря судового засідання Тузенко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2018р. ОСОБА_1 звернулася з позовною заявою, в якій просить надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що її мати ОСОБА_2 померла 16.11.2015р.. що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ТП №274237. Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з 51/100 частки житлового будинку за адресою: м.Житомир, провулок Академіка Слуцького, буд.3. Заповіту спадкодавцем складено не було. Єдиним спадкоємцем першої черги за законом є позивач. В лютому 2016р., тобто в шестимісячний строк для прийняття спадщини, позивач зверталася до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_3 для оформлення спадщини. Нотаріус пояснив, що позивачу не потрібно звертатись з заявою про прийняття спадщини, в будь-який час можна отримати лише свідоцтво про право на спадщину за законом. 14.12.2018р. державним нотаріусом Житомирської нотаріальної контори ОСОБА_4 позивачу було розяснено, що останньою пропущено строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, який встановлено ст.1270 ЦК України, та запропоновано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Зазначила, що строк пропустила з поважних причин, повязаних з отриманням некваліфікованої консультації нотаріуса щодо прийняття спадщини.

Позивач в заяві від 14.03.2019р. просив розгляд справи здійснювати у її відсутність, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити (а.с.50).

Відповідач в заяві від 14.03.2019р. просив розгляд справи здійснювати за відсутності представника міської ради (а.с.48).

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінюючи у сукупності зібрані по справі докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_2, яка померла, 16.11.2015р. (що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ТП №274237 (а.с.6)), є матірю позивача ОСОБА_1 (а.с.7,8).

До майна померлої ОСОБА_2 Житомирською державною нотаріальною конторою Житомирської області 14.12.2018 року заведена спадкова справа №429/2018.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що право власності на 51/100 нерухомого майна, а саме житловий будинок за адресою: м.Житомир, вул.Гоголя, 114а, зареєстровано на громадянку ОСОБА_2 на підставі рішення Нарсуду Корольовського району м.Житомира від 14.03.1974р. по справі № 2-145 (а.с.36).

Матеріали спадкової справи свідчать, що 14.12.2018р. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно 51/100 частки житлового будинку, розташованого за адресою: м.Житомир, пров. Академіка Слуцького,3, звернулася ОСОБА_1 Даних про інших спадкоємців спадкова справа не містить.

Державним нотаріусом Житомирської нотаріальної контори Житомирської області ОСОБА_4 винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 51/100 частки житлового будинку, розташованого за адресою: м.Житомир, пров. Академіка Слуцького,3, які належали ОСОБА_2, яка померла 16.11.2015 року, в звязку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с.42).

Щодо доводів позивача з приводу поважності причин пропуску шестимісячного строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини судом встановлено наступне.

Як зазначено в позовній заяві, в лютому 2016р. ОСОБА_1 зверталась до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_3 з відповідними документами для оформлення спадщини. Нотаріусом їй було розяснено, що оскільки позивач є єдиним спадкоємцем першої черги спадкування за законом з заявою про прийняття спадщини звертатись не потрібно. Свідоцтво про право на спадщину можна отримати в будь-який час. В подальшому, в листопаді 2018р. позивач звернулась до приватного нотаріуса ОСОБА_3 для оформлення спадщини після смерті матері та їй стало відомо, що вказаний приватний нотаріус не займається нотаріальною діяльністю. З відповідними документами позивач звернулась до державного нотаріуса Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області, на що отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії в звязку з пропуском строку для прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що позивач через некваліфіковану консультацію приватного нотаріуса пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини та є єдиним спадкоємцем до майна померлої ОСОБА_2, суд вважає, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущено з поважних причин, а тому приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованим та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 263-265, 274, 354 ЦПК України,- У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2, яка померла 16 листопада 2015 року, строком в один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач:

ОСОБА_1

зареєстрована за адресою: 10020, АДРЕСА_1

Відповідач:

Житомирська міська рада

місце знаходження: 10014, м.Житомир, пл.Корольова, 4/2

Cуддя В. П. Маслак