Житомирський апеляційний суд
Справа №296/4885/15-ц Головуючий у 1-й інст. Маслак В. П.
Категорія 61 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2019 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Талько О.Б., Коломієць О.С.,

з участю секретаря судового засідання Баліцької Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

цивільну справу №296/4885/15-ц за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, Корольовського відділу державної виконавчої служби Житомирського міського управління юстиції, ОСОБА_2 про визнання недійсними електронних торгів із реалізації арештованого майна, протоколів проведення електронних торгів та свідоцтва про право власності на нерухоме майно

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3

на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 12 серпня 2019 року, яка постановлена під головуванням судді Маслак В.П. у місті Житомирі,

в с т а н о в и в:

У серпні 2019 року представник скаржника ОСОБА_2 - адвокат Кузьмін Д.Л. звернувся з клопотанням, у якому просив скасувати заходи забезпечення позову, які були вжиті згідно з ухвалою від 25 травня 2016 року. Заяву обґрунтовував тим, що ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 25 травня 2015 року було вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 . Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 24 грудня 2015 року, яке ухвалою Апеляційного суду Житомирської області від 17 травня 2016 року залишено без змін, позивачу відмовлено у задоволенні позову. Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 02 листопада 2016 року судові рішення суду першої та апеляційної інстанції залишені без змін. За таких обставин, підстави для застосування заходів забезпечення позову відпали, а тому арешт, накладений на квартиру, підлягає скасуванню.

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 12 серпня 2019 2019 року скасовані заходи забезпечення позовної заяви ОСОБА_1 , що були вжиті ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 25 травня 2015 року шляхом накладення арешту на нерухоме майно - двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

Не погодившись із ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм процесуального права, просить ухвалу скасувати та стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги. Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що відповідно до положень процесуального закону клопотання про скасування заходів забезпечення позову має бути вмотивованим. Однак, подане відповідачем клопотання не відповідає вказаним вимогам закону, оскільки у ньому не зазначено, яка саме преюдиція стосується суті спірних відносин. Суд також не врахував, що застосування заходу забезпечення позову є необхідним та у зв`язку з його незастосуванням будуть порушені права, свободи та інтереси позивача. Наразі в інших справах між сторонами тривають судові процеси, де предметом спору є квартира позивача. У випадку зняття арешту з даної квартири, остання може бути відчужена на користь третіх осіб, що призведе до незворотних наслідків. Повістку про виклик позивач або його представник не отримували, що позбавило можливості прийняти участь у судовому засіданні та надати свої заперечення.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

Із матеріалів справи вбачається та судом установлено, що ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 25 травня 2019 року заява ОСОБА_1 про забезпечення позову була задоволена. Так, були вжиті заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно - двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 (а.с.64 т.1).

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 24 грудня 2015 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду Житомирської області від 17 травня 2016 року, ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні позову до ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, Корольовського відділу ДВС Житомирського МУЮ, ОСОБА_2. про визнання недійсними електронних торгів із реалізації арештованого майна, протоколів проведення електронних торгів та свідоцтва про право власності на нерухоме майно (а.с.268-270 т.1, ст.69-71 т.2).

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 02 листопада 2016 року рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 24 грудня 2015 року та ухвалу Апеляційного суду Житомирської області від 17 травня 2016 року залишено без змін (а.с.126-129 т.2).

Відповідно до положень частини першої статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Клопотання про скасування заходів забезпечення позову належить розглядати в судовому засіданні (випливає зі змісту частини другої ст.158 ЦПК України).

Згідно з частиною дев`ятою ст.158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Із матеріалів справи вбачається, що при ухваленні рішення про повну відмову в задоволенні позову суд не вирішував питання щодо скасування заходів його забезпечення.

Скасувавши заходи забезпечення позову, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що відпала необхідність у забезпеченні позову, оскільки розгляд справи закінчений, судове рішення, яким позивачу відмовлено у задоволенні позову, набрало законної сили, чим спростовуються доводи апеляційної скарги щодо сумнівності преюдиції.

Доводи апеляційної скарги відносно спорів щодо даної квартири, які не знайшли вирішення у інших справах, не змінюють висновків суду першої інстанції про необхідність скасування заходів забезпечення позову в даній справі, оскільки такі обставини не мають юридичного значення, а тому не впливають на розгляд клопотання про скасування заходів забезпечення позову в даній справі. Учасники у інших справах не обмежені у праві заявляти клопотання у тих інших справах про забезпечення позову. Окрім того, позов підлягає забезпеченню у конкретній справі. Дана справа розглянута, спір вирішений не на користь ОСОБА_1 , за заявою якого забезпечувався позов у даній справі, а тому про порушення прав позивача у разі скасування заходів забезпечення позову в даній справі йтися не може на відміну від прав відповідача ОСОБА_2 , представник якого адвокат Кузьмін Д.Л. звернувся з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову.

Разом із тим, ухвалою від 07 серпня 2019 року суддя Корольовського районного суду м. Житомира, окрім іншого, правильно з додержанням норм процесуального права прийняв рішення проводити розгляд клопотання про скасування заходів забезпечення позову в судовому засіданні з викликом сторін (а.с.139 т.2).

Розгляд клопотання про скасування заходів забезпечення позову здійснено судом першої інстанції за відсутності учасників судового засідання (а.с.143 т.2).

При цьому, розглядаючи клопотання про скасування заходів забезпечення позову за відсутності учасників судового процесу, суд першої інстанції не звернув уваги на ту обставину, що у матеріалах справи відсутні докази про належне повідомлення ОСОБА_1 або його представника про дату, час і місце проведення судового засідання з даного питання.

Відповідно до пункту 3 частини третьої ст.376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Отже, клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглянуто за відсутності ОСОБА_1 та його представника, але при цьому позивач або його представник належним чином про дату, час і місце засідання суду не були повідомлені, хоча повідомлення було обов`язковим та представник позивача обґрунтовує апеляційну скаргу саме такою підставою, а тому ухвала суду підлягає скасуванню з постановленням нового судового рішення, яким заходи забезпечення позову скасовуються. Хоча питання скасування заходів забезпечення позову по суті вирішено судом першої інстанції правильно, але в силу положень п.3 частини третьої ст.376 ЦПК України суд апеляційної інстанції вимушений скасовувати ухвалу суду першої інстанції та постановлювати власне аналогічне за змістом та мотивами судове рішення.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374,376,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 задовольнити частково.

Ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 12 серпня 2019 року скасувати та постановити нове судове рішення.

Скасувати заходи забезпечення позову ОСОБА_1 до Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, Корольовського відділу державної виконавчої служби Житомирського міського управління юстиції, ОСОБА_2 про визнання недійсними електронних торгів із реалізації арештованого майна, протоколів проведення електронних торгів та свідоцтва про право власності на нерухоме майно, які були вжиті ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 25 травня 2015 року шляхом накладення арешту на нерухоме майно - двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і не підлягає оскарженню у касаційному порядку.

Головуюча Судді:

Повний текст постанови складений 02 грудня 2019 року.