справа № 631/389/18
провадження № 2/631/297/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 березня 2019 року селище міського типу Нова Водолага
Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді Мащенко С. В.
секретаря судового засідання Євсюкової О. В.
розглянувши усно та заочно у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4, із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на боці відповідача -РОКИТНЕНСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ «Про визнання особи такою, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації»,-
17.04.2018 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4, із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на боці відповідача -Нововодолазької селищної ради «Про визнання особи такою, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації», яка зареєстрована за вхідним № 1706/18-вх.
28.01.2019 року ОСОБА_2 звернувся до суду із відповідною заявою (вхідний № 539/19-вх) про заміну неналежного відповідача - Нововодолазьку селищну раду - на належного - Рокитненську сільську раду (а. с. 34).
Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 28.01.2019 року неналежного відповідача Нововодолазьку селищну раду замінено на належного - Рокитненську сільську раду (а. с. 56 - 59).
На обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що він є власником житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 Як йому стало відомо попередній власник ОСОБА_3 та його дочка ОСОБА_4 були зареєстровані та проживали у вказаному будинку, але під час відчуження вказаного будинку не встигли знятися з реєстрації. Станом на сьогодні вказані особи перебувають за межами території України, як телефоном повідомила ОСОБА_4 на території Російської Федерації, а тому він позбавлений можливості зняти з реєстрації вказаних осіб у позасудовому порядку. Тому просив визнати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим будинком який розташований за адресою: АДРЕСА_1 знявши їх з реєстраційного обліку за вказаною адресою.
Позивач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явився, про дату, час і місце засідання повідомлявся належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, однак надав заяву, зареєстровану під вхідним № 59/18-вх від 04.01.2019 року, з проханням справу розглянути за його відсутності, зазначивши, що позов підтримує в повному обсязі й просить його задовольнити. Не заперечує проти винесення заочного рішення (а. с. 45).
Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання теж не з'явився, про місце та час розгляду справи був сповіщений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України (шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному веб-порталі Судової влади України), про причини своєї неявки суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за його відсутності не надав.
Відповідач ОСОБА_4 у судове засідання теж не з'явилась, про місце та час розгляду справи була сповіщена своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України (шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному веб-порталі Судової влади України), про причини своєї неявки суд не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за її відсутності не надала.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на боці відповідача - Рокитненської сільської ради у судове засідання теж не з'явився, про місце та час розгляду справи був сповіщений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки не повідомив, але сільський голова надав суду заяву, зареєстровану під вхідним № 8446/19-вх. від 27.07.2019 року, про розгляд справи за відсутності їх представника.
Відповідно до змісту частини 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, а згідно частини 1 статті 223 цього ж кодексу неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Крім того, на підставі частини 3 статті 211 цього ж кодексу особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у позивача свідчать його відповідна заява, долучена до матеріалів справи.
За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання необхідним давання позивачем особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу у його відсутність.
Крім того, відповідно до частини 1 статті 280 Цивільного процесуального кодексу України у зв'язку із неявкою в судове засідання відповідачів, які належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, і від яких не надійшло заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд вирішив можливим справу розглядати на підставі наявних в ній доказів та ухвалити заочне рішення, про що не заперечував позивач.
Здійснюючи правосуддя на засадах змагальності й рівності учасників судового процесу перед законом і судом, всебічно, повно, об'єктивно, справедливо, неупереджено та своєчасно з'ясувавши всі обставини справи і всі фактичні данні в межах заявлених вимог, що мають значення для вирішення справи за суттю й на які сторони та їх представники посилались як на підставу своїх вимог та заперечень, перевіривши їх доказами, отриманими відповідно до правил цивільного процесуального кодифікованого закону й безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши письмові докази у справі,- суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд - у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій ОСОБА_1 та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області.
За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.
Оскільки на цей час Валківський окружний суд свою діяльність не розпочав, справа перебуває на розгляді належного суду.
Отже, у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю.
Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства, визначеним у частині 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Тому згідно частини 1 статті 4 цього ж нормативно-правового акту, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Отже, суд відповідно до приписів частини 1 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.
При цьому частиною 1 статті 77 вказаного нормативно-правового документа визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
У відповідності до припису частини 3 статті 12 та частини 1 статті 81 цивільного процесуального кодифікованого закону України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього кодексу.
Одночасно із цим, згідно частини 2 статті 77 та частини 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.
Згідно копії договору купівлі - продажу будинку та земельної ділянки (НОМЕР_3), посвідченого 03.04.2018 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гібадуловою Л. А. та зареєстрованого в реєстрі за № 1621 вбачається, що ОСОБА_3 продав, а ОСОБА_2 купив житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами за адресом: АДРЕСА_1 (а. с. 7 - 10).
Відповідно до Свідоцтва про народження (ЦИВ № 854101), повторно виданого відділом РАГС адміністрацією Копійського міського округу Челябінської області, ОСОБА_4 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Копійськ Челябінської області, про що 08.12.1997 року складено запис про народження № 688 та її батьком є ОСОБА_3 (а. с. 15).
Як вбачається з паспорту НОМЕР_4, видного відділом УФМС Росії по Челябінській області, ОСОБА_4 є громадянкою Російської Федерації (а. с. 16).
З копії паспорту громадянина України (НОМЕР_5), виданого 23.05.2001 року Київським МВ РВ ХМУ УМВС України в Харківській області, ОСОБА_3 зареєстрований за адресом: АДРЕСА_1 (а. с. 18 - 24).
Під час вирішення спірних правовідносин суд виходить з того, що їх правове регулювання здійснюється нормами Конституції України та Житлового кодексу України.
Так, з огляду на положення статті 47 Конституції України та статті 1 Житлового кодексу України кожен громадянин має право на житло.
У свою чергу, положеннями частини четвертої статті 9 Житлового кодексу України закріплена гарантія кожного громадянина, відповідно до якої ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом.
Як убачається з положень статті 71 Житлового кодексу України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.
Визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку /стаття 72 Житлового кодексу України/.
Згідно до роз'яснень, наданих Верховним Судом України у пункті 10 своєї Постанови Пленуму "Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України" № 2 від 12 червня 1985 року у справах про визнання наймача або члена його сім'ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням /стаття 71 Житлового кодексу України/, необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності /перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім'ї тощо/ суд може продовжити пропущений строк.
На підставі частини 2 статті 405 Цивільного кодексу України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад 1 рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
У відповідності до частини 1 та 2 статті 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд, а також має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Згідно статей 319, 321 та 391 Цивільного кодексу України - власник житла має право вимагати усунення будь яких перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права.
Таким чином, оцінюючи надані позивачем докази, суд дійшов висновку про те, що відповідачі протягом тривалого року відсутні у спірному житлі без поважної причини, а тому вони втратили право користування житловим приміщенням за адресом: АДРЕСА_1
Позивач, звертаючись до суду із цим позовом, не вимагає компенсації (відшкодування) понесених ним документально підтверджених судових витрат.
На підставі викладеного, керуючись статтею 47 Конституції України, статтями 1, 9, 71 та 72 Житлового кодексу України, Постановою Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 квітня 1985 року "Про деякі питання, які виникають у практиці застосування судами Житлового кодексу України", статтями 316, 317, 319, 383, 391, 405 та 406 Сімейного кодексу України, пунктом 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року. статтями 1 - 5, 10 - 13, 17 - 19, 23, 76 - 81, 89, 211, 214, частиною 3 статті 211, частиною 1 статті 223, пунктом 2 частини 1 та частиною 2 статті 258, статтею 259, статтями 263 - 265, 267, 268, частинами 5 та 11 статті 272, частинами 1 і 2 статті 273, статтями 280 - 289, частиною 1 статті 352, статтями 354 і 355 Цивільного процесуального кодексу України № 1618-ІV від 18.03.2004 року (в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року із змінами та доповненнями), -
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4, із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на боці відповідача -РОКИТНЕНСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ «Про визнання особи такою, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації»задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Іншими учасниками судового процесу заочне рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Нововодолазький районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачем або апеляційної скарги іншими учасниками справи, якщо їх не було подано, а у разі подання - після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення, що набрало законної сили, обов'язкове для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Відомості щодо учасників справи, які не оголошуються при проголошенні рішення:

Позивач: ОСОБА_2 місце проживання чи перебування (АДРЕСА_2), реєстраційний номер облікової картки платника податків (НОМЕР_1), паспорт громадянина України (НОМЕР_6);

Відповідач: ОСОБА_3, місце проживання чи перебування (АДРЕСА_1), реєстраційний номер облікової картки платника податків (НОМЕР_2), паспорт громадянина України (НОМЕР_5);

Відповідач: ОСОБА_4, місце проживання чи перебування (АДРЕСА_1), реєстраційний номер облікової картки платника податків не відомий, паспорт громадянина Російської Федерації (НОМЕР_4).

Рішення ухвалено шляхом прийняття, складено за допомогою комп'ютерного набору та підписано суддею у нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя: С. В. Мащенко