Житомирський апеляційний суд
Справа №296/8319/17 Головуючий у 1-й інст. Грубіян Є. О.
Категорія 47 Доповідач Талько О. Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2019 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді: Талько О.Б.,

суддів: Шевчук А.М., Коломієць О.С.,

розглянувши без повідомлення учасників справи в м. Житомирі цивільну справу №296/8319/17 за позовом ОСОБА_1 до Житомирської районної ради, Житомирської районної державної адміністрації та ОСОБА_2, треті особи - Обслуговуючий кооператив садівниче товариство « Зарево», Житомирська обласна державна адміністрація, про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору оренди земельної ділянки, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 17 січня 2019 року, постановлену під головуванням судді Грубіяна Є.О.,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом.

Ухвалами Житомирськоого районного суду Житомирської області від 25 вересня 2018 року задоволено заяву представника ОСОБА_1 про забезпечення доказів шляхом їх витребування, задоволено клопотання представника позивача про приєднання до матеріалів справи письмових доказів та зупинено провадження у справі.

Ухвалою Житомирського районного суду Житомирської області від 17 січня 2019 року виправлено описки в зазначених ухвалах, а саме: в ухвалі про зупинення провадження у справі викладено вступну частину в наступній редакції: "Житомирський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Грубіяна Є.О., за участю секретаря Журиної А.В., розглянувши питання про зупинення провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Житомирської районної ради Житомирської області, Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області та ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору, третя особа на стороні позивача без самостійних вимог обслуговуючий кооператив садівницьке товариство "ЗАРЕВО".

Доповнено описово-мотивувальну частину вказаної ухвали абзацом 3 наступного змісту: "Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає правилам, визначеним реченням другим ч. 2 ст. 247 ЦПК України".

Абзаци 3 та 4 описово-мотивувальної частини ухвали постановлено вважати абзацами 5 та 6, відповідно.

Абзац другий резолютивної частини ухвали викладено в наступній редакції: "Ухвала може бути оскаржена протягом п'ятнадцяти днів з дня виготовлення повного судового рішення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду".

Доповнено резолютивну частину ухвали абзацом третім наступного змісту: "Складення повного тексту ухвали відповідає даті її постановлення".

Ухвалу про забезпечення доказів доповнено абзацом третім наступного змісту: "Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає правилам, визначеним реченням другим ч. 2 ст. 247 ЦПК України".

Абзаци 3, 4, 5, 6, 7 описово-мотивувальної частини ухвали постановлено вважати абзацами 4, 5, 6, 7, 86 відповідно.

Вступну та резолютивну частину ухвали про приєднання до матеріалів справи письмових доказів викладено в наступній редакції: "Житомирський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Грубіяна Є.О., за участю секретаря Журиної А.В., розглянув заяву про забезпечення доказів представника позивача у справі за позовом ОСОБА_1 до Житомирської районної ради Житомирської області, Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області та ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору, третя особа на стороні позивача без самостійних вимог обслуговуючий кооператив садівницьке товариство "ЗАРЕВО"".

Доповнено описово-мотивувальну частину вказаної ухвали абзацом 4 наступного змісту: "Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає правилам, визначеним реченням другим ч. 2 ст. 247 ЦПК України".

Абзаци 4, 5, 6, 7 описово-мотивувальної частини ухвали постановлено вважати абзацами 5, 6, 7, 8, відповідно.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу від 17 січня 2019 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зокрема, зазначає, що ухвала постановлена без її повідомлення та виклику у судове засідання. На її думку, вказана ухвала не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства, оскільки внесені судом зміни до ухвал від 25 вересня 2018 року, не є описками.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 вважає доводи ОСОБА_2 безпідставними, а ухвалу суду першої інстанції такою, що відповідає вимогам процесуального законодавства.

Так, ст. 353 ЦПК України передбачена можливість оскарження в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про внесення виправлень у рішення, а не в ухвали.

Ухвала суду є процесуальним документом, а не рішенням суду по суті спору, відтак внесення судом виправлень в ухвали не може бути предметом апеляційного перегляду.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

За правилами ч.ч.1,2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Властивість незмінності судового рішення означає, що правило виправлення помилок, які були допущені судом першої інстанції, належить лише суду вищої інстанції. Тільки у вигляді винятку закон допускає можливість виправлення недоліків рішення самим судом, який його ухвалив. При цьому, властивість незмінності самої суті судового рішення залишається його неодмінною умовою. Стаття 269 ЦПК України встановлює один із таких способів усунення недоліків судового рішення- виправлення описок та арифметичних помилок у рішенні самим судом, який його ухвалив.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні ( рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Матеріали справи свідчать, що при вирішенні питання про внесення виправлень в ухвали від 25 вересня 2018 року суд фактично змінив зміст цих ухвал, що не може вважатись виправленням помилок та не узгоджується з положеннями цивільного процесуального законодавства.

Доводи апеляційної скарги про те, що в даному випадку ухвала суду від 17 січня 2019 року не може бути предметом апеляційного перегляду є безпідставним.

Так, відповідно до положень п.19 ч.1 ст.353 ЦПК України окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку ухвала суду першої інстанції щодо внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення.

За правилами ч.1 ст. 258 ЦПК України судовими рішеннями є: ухвали; рішення; постанови; судові накази.

Частиною 3 даної норми передбачено, що розгляд справи по суті судом першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи те, що ухвала суду є різновидом судового рішення, застосований законодавцем у п.19 ч.1 ст.353 ЦПК України термін "рішення" слід розуміти у широкому значенні, тобто такий, що включає в себе не лише рішення суду по суті спору, а й ухвали суду.

Таким чином, ухвала підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст.259,268, 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 17 січня 2019 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуюча Судді: