Провадження № 2/761/2539/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

19 березня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

при секретарі - Токач М.С.,

за участі:

представника позивача - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві у порядку загального позовного провадження в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» про повернення безпідставно отриманих коштів, -

В С Т А Н О В И В:

09 жовтня 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_3, у якому просив стягнути з відповідача на користь позивача 60 000 грн.

Позовні вимоги мотивує тим, що 25 липня 2018 року ОСОБА_2 було помилково перераховано 60 000 грн. на картковий рахунок ОСОБА_3 НОМЕР_2, відкритий у АТ КБ «Приватбанк». Враховуючи, що між сторонами відсутні будь-які зобов'язання, що могли б стати причиною перерахування коштів, вказана грошова сума була отримано відповідачем без достатньої правової підстави та підлягає поверненню ОСОБА_2 Враховуючи вищевикладене, позивач звернувся до суду із відповідним позовом.

Ухвалою від 28 листопада 2018 року по справі відкрито провадження у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 22 січня 2019 року витребувано у Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» наступну інформацію: інформацію щодо того чи дійсно було здійснено платіж 23 липня 2018 року ОСОБА_2 на суму 60 000 грн. на картковий рахунок НОМЕР_2; інформацію щодо того чи належить картковий рахунок НОМЕР_2 ОСОБА_3; інформацію щодо того чи зараховано грошові кошти у розмірі 60 000 грн. за переказом ОСОБА_2 на картковий рахунок НОМЕР_2 ОСОБА_3; чи наявна на картковому рахунку НОМЕР_2 ОСОБА_3 грошова сума еквівалентна 60 000 грн., яка була помилково переведена ОСОБА_2; чи використовувала ОСОБА_3 помилково переведені ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 60 000 грн. з карткового рахунку НОМЕР_2.

Ухвалою суду від 25 лютого 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до слухання по суті.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити у повному обсязі. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце слухання повідомлений належним чином.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце слухання справи повідомлений судом належним чином, відзив на позовну заяву не надав.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст. 223 ЦПК України).

Суд, керуючись вимогами ст. ст. 223, 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних в справі доказів, ухваливши заочне рішення, оскільки: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти заочного вирішення справи; підстави для відкладення розгляду справи відсутні.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, перевіривши матеріали справи доказами, суд встановив.

Судом встановлено, що 25 липня 2018 року ОСОБА_2 було перераховано 60 000 грн. на картковий рахунок НОМЕР_2.

Як вбачається із відомостей, наданих Акціонерним товариством Комерційний банк «Приватбанк», картковий рахунок НОМЕР_2 відкритий на ім'я ОСОБА_3, кошти у розмірі 60 000 грн. були зараховані на вказаний рахунок 25 липня 2018 року та зняті в банкоматах / переведені.

Позивач стверджує, що грошові кошти були переведені ним на картковий рахунок НОМЕР_2 помилково, а відтак мають бути повернуті йому у повному обсязі.

Листом-вимогою щодо повернення коштів за вих. № 28/08-01 від 28 серпня 2018 року ОСОБА_2 вимагав від ОСОБА_3 повернути грошові кошти у розмірі 60 00 грн. протягом семи днів з моменту отримання листа, однак, вказана вимога залишилась невиконаною відповідачем.

Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв'язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна i які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Зобов'язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адмiнiстративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).

Об'єктивними умовами виникнення зобов'язань iз набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбiльшення майна у іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або вiдсутноcтi збільшення на стороні потерпілого; 4) вiдсутнiсть правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб.

Частиною 1 ст. 11 ЦК України визначено, що цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки.

У частині 2 цієї статті передбачено, що підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.

Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦК України об'єктами цивільних прав є,зокрема, речі, у тому числі гроші.

Під вiдсутнiстю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказiвцi закону, або суперечить меті правовiдношення i його юридичному змісту. Тобто вiдсутнiсть правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в не заборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками вiдповiдних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов'язків. Зокрема, унаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені ч. 2 ст. 11 ЦК України.

Загальна умова ч. 1 ст. 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов'язальних (договірних) відносинах, або отримане однією зi сторін у зобов'язанні підлягає поверненню iншiй стороні на пiдставi ст. 1212 ЦК України тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.

Якщо ж зобов'язання не припиняється з підстав, передбачених статтями 11, 600, 601, 604-607, 609 ЦК України, до моменту його виконання, таке виконання має правові підстави (підстави, за яких виникло це зобов'язання). Набуття однією зі сторін зобов'язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов'язання не є безпідставним.

Тобто у разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, стаття 1212 ЦК України може бути застосована тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.

Така правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду України від 02 жовтня 2013 року в справі № 6-88цс13 та є обов'язковою для застосування (ч. 1 ст. 3607 ЦПК України).

Враховуючи, що між сторонами були відсутні будь-які зобов'язання та правовідносини, доказів протилежного матеріали справи не містять, суд приходить до висновку про безпідставність отримання відповідачем грошових коштів у розмірі 60 000 грн.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість та законність позовних вимог, а відтак позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

У відповідності до квитанції №10217 від 05 жовтня 2018 року позивачем за подання відповідного позову до суду сплачено судовий збір у розмірі 704,80 грн., а відтак у відповідності до положень ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_3 на користьОСОБА_2 судові витрати у розмірі 704,80 грн.

Керуючись ст.ст. 11, 1212 ЦК України, ст.ст. 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76, 77, 78, 79,80, 81, 223, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 280, 352 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» про повернення безпідставно отриманих коштів - задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 60 000 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судові витрати, що складаються із судового збору, у розмірі 704,80 грн.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його отримання.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Реквізити учасників справи:

ОСОБА_2, місце проживання - АДРЕСА_1, іпн - НОМЕР_1,

ОСОБА_3, місце проживання - АДРЕСА_2,

Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк», місцезнаходження - 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д, код ЄДРПОУ - 14360570.

Суддя: