КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/5930/18
Провадження № 2/552/78/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.11.2019 Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді Васильєвої Л.М.

при секретарі Орламенко А.О.

за участю представників позивача ОСОБА_1 , адвоката Лучко Т.І., відповідача ОСОБА_2 , представника відповідача адвоката Маліченка М.А.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтава цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користування власністю,-

В С Т А Н О В И В:

19.10.2018 ОСОБА_3 звернувся до суду із позовом про усунення йому перешкод у користуванні належними йому на праві приватної власності ѕ частками житлового будинку АДРЕСА_1 , зобов`завши співвласника, відповідача, ОСОБА_2 не чинити йому перешкоди в проведенні будівельно- ремонтних робіт даху і покрівлі вказаного будинку, шляхом демонтажу частини слухового вікна в будинку АДРЕСА_1 , що належить йому ( квартира АДРЕСА_2 ) . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на підставі свідоцтва про право власності № НОМЕР_1 від 11.05.1980 , яке видане виконавчим комітетом Полтавської міської ради народних депутатів, йому належить ѕ частки спірного будинку. ј частка цього будинку належить відповідачеві ОСОБА_2 . Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 16.04.2018 виділена належна йому частка нерухомого майна в натурі, та визнано за ним право власності на: в частині житлового будинку літера «А-1» приміщення тамбуру площею 3.5 кв.м, коридор 1-1 площею 2.1 кв.м, опалювальна 1-2 площею 2.4 кв.м, кухня 1-3 площею 9.6 кв.м, житлова кімната 1-4 площею 11.3 кв.м, житлова кімната 1-5 площею 15.4 кв.м, житлова кімната 1-6 площею 8.8 кв.м, житлова кімната 1-5 площею 12.0 кв.м, загальною площею 65.1 кв.м . ОСОБА_2 у будинку літ. №А-1» виділено: приміщення кухні 2-1 площею 13.7 кв.м, житлова кімната 2-2 площею 11.5 кв.м, житлова кімната 2-3 площею 12.4 кв.м, загальна площа 37.8 кв.м Поділ горища житлового будинку зобов`зано провести по лінії поділу (виділу частки) першого поверху будинку. Він постійно проживає у належній йому частині будинку разом із сином, іншого житла у нього та сина немає, та має намір провести капітальний ремонт даху належної йому частини будинку у зв`язку з його зношеністю. Для виконання цих робіт йому необхідно провести демонтаж спільного слухового вікна на даху будинку. Відповідач не проживає у належній йому частині будинку, але не дозволяє йому провести вказані ремонтні роботи, тим більше знести слухове вікно на даху. Не досягнувши домовленості з відповідачем на проведення ремонтних робіт, він звернувся до Полтавського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз імені засл. проф. М.С. Бокаріуса з тим, щоб спеціалістами у галузі будівництва визначили, чи можливо провести капітальний ремонт та реконструкцію покрівлі над його частиною будинку без демонтажу спільного слухового вікна. Відповідно до висновку № 1241 експертного будівельно - технічного дослідження від 23.07.2018 встановлено, що провести реконструкцію покрівлі над частиною будинку, що йому належить без демонтажу спільного слухового вікна неможливо. Так як відповідач категорично заперечує проти проведення ним вказаних ремонтних робіт та демонтажу слухового вікна, вважає свої права, як власника, порушеними та такими, що підлягають захисту у судовому порядку. Просив усунути йому перешкоди у користуванні належними йому на праві приватної власності ѕ частками житлового будинку АДРЕСА_1 , зобов`завши співвласника ОСОБА_2 не чинити йому перешкоди в проведенні будівельно - ремонтних робіт даху і покрівлі вказаного будинку шляхом демонтажу частини слухового вікна в будинку АДРЕСА_1 , що належить йому ( квартира АДРЕСА_2 ).

22.10.2018 відкрито провадження у вказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження.

08.11.2018 до суду надійшов відзив на позов, в якому відповідач позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні з тих підстав. що він не згоден із висновком № 1241 експертного будівельно - технічного дослідження від 23.07.2018 , що спільне слухове вікно є єдиним для нього способом доступу з його частини будинку до горища, а у разі демонтажу слухового вікна він буде позбавлений можливості вільно користуватись належною йому частиною будинку , так як буде обмежений в доступі до горища.

08.02.2019 по справі призначена судова будівельно-технічна експертиза. Провадження у справі зупинено.

31.05.2019 провадження у справі поновлено для вирішення питання про надання експерту додаткових матеріалів.

Ухвалою від 07.06.2016 зобов`язано ПП Полтавське БТІ «Інвентаризатор» надати старшому судовому експерту на ознайомлення інвентарну справу на спірний будинок. Справа направлена для подальшого проведення судової будівельно-технічної експертизи. Провадження у справі зупинено.

30.09.2019 надійшов висновок експертизи, провадження у справі поновлено.

У судовому засіданні представники позивача підтримали позовні вимоги повністю, просили їх задовольнити, з урахуванням висновку судової будівельно-технічної експертизи №303 від 17.09.2019.

Відповідач та його представник позовні вимоги не визнали, просили відмовити у їх задоволенні з підстав, що викладені у відзиві на позов, також пояснили що вони не згодні з висновком експертизи, а демонтаж половини слухового вікна унеможливлює вихід на горище з квартири АДРЕСА_3 .

Заслухавши сторони, їх представників, експерта, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, суд керується наступним.

Встановлено, що сторони мають у спільній власності житловий будинок АДРЕСА_1 , позивач ѕ частки ( квартира АДРЕСА_2 ), відповідач ј частку АДРЕСА_4 квартира АДРЕСА_3 ).

Визначаючи статус спірного будинку, як спільну часткову власність сторін, суд не бере до уваги рішення Київського районного суду м. Полтави від 16.04.2018, яким у користування сторонам по справі виділені належні їм частки спірного будинку та визнано на них право власності за кожною стороною. Вказаним рішенням право спільної часткової власності сторін не припинене.

Так відповідно до статті 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» права на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

П.2 ч. 1 статті 14 цього Закону передбачено, що розділ Державного реєстру прав та реєстраційна справа закриваються у разі поділу, об`єднання об`єктів нерухомого майна або виділу частки з об`єкта нерухомого майна.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що у разі поділу об`єкта нерухомого майна або виділу частки з об`єкта нерухомого майна відповідний розділ Державного реєстру прав та реєстраційна справа закриваються, реєстраційний номер цього об`єкта скасовується. На кожний новостворений об`єкт нерухомого майна відкривається новий розділ Державного реєстру прав та формується нова реєстраційна справа, присвоюється новий реєстраційний номер кожному з таких об`єктів.

На час розгляду справи за сторонами по справі не зареєстроване право власності на належну їм частку нерухомого майна відповідно до вищевказаного Закону, а отже слід дійти до висновку, що на час розгляду справи спірне нерухоме майно перебуває у спільній частковій власності.

Відповідно до ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. А ч.1,2 ст.319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Частиною 1 ст.321 даного закону передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статтею 355 ЦК України встановлено, що майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.

Частиною 1 ст.356 ЦК України зазначено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Відповідно до ч.1 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Ч. 1 статті 360 ЦК України передбачає, що співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язані брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна.

Як встановлено у судовому засіданні між співвласниками спірного домоволодіння виникли неприязнені відносини, що також підтверджується їхніми поясненнями підчас розгляду справи, вироком Київського районного суду м. Полтави від 02.03.2016 , яким відповідач ОСОБА_2 визнаний винним у навмисному спричиненні ОСОБА_1 ( сину позивача) на ґрунті неприязнених відносин легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я.

Із наданих доказів ( фотокарток а.с.53-54), убачається, що в частині будинку, яка належить позивачеві ( квартира АДРЕСА_2 ) протікає дах, а отже покрівля потребує ремонту.

Вказана обставина не заперечувалась відповідачем по справі та не спростована ним.

Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження від 23.07.2018 провести реконструкцію покрівлі над частиною житлового будинку по АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3

( квартира АДРЕСА_2 ) без демонтажу спільного слухового вікна неможливо.

Зазначений висновок підтвердив у судовому засіданні судовий експерт Д ОСОБА_4 Ю. Савельєв, який проводив вказане дослідження, а також проводив судову будівельно-технічну експертизу за ухвалою суду.

Так експерт у судовому засіданні повністю підтвердив висновок судової будівельно-технічної експертизи №303 від 17.09.2019 та пояснив, що спір між сторонами можливо вирішити шляхом облаштування окремого виходу на горище відповідачу ОСОБА_2 поза межами існуючого слухового вікна, та надав варіант розміщення окремого виходу. Також експерт пояснив, що під час проведення демонтажу частини слухового вікна ОСОБА_3 ОСОБА_2 не потрібно буде здійснювати будь-які роботи з облаштування частини слухового вікна, за умови, що залишеного пройому

( лазу) буде достатньо ОСОБА_2 для доступу до приміщення горища.

Ч. 4 ст. 12 ЦПК України передбачає, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом статей 12 та 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Представники позивача, враховуючи висновок судової будівельно-технічної експертизи №303 від 17.09.2019, просили задовольнити позовні вимоги зобов`завши ОСОБА_2 не чинити перешкоди ОСОБА_3 провести будівельно - ремонтні роботи даху і покрівлі, шляхом демонтажу частини слухового вікна в будинку АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 (квартира АДРЕСА_2 ) за умови, що залишеного пройому (лазу) буде достатньо ОСОБА_2 для доступу до приміщень горища належної йому частини будинку ( квартира № АДРЕСА_3 ).

Як вже зазначалось вище , приписами ст. 360 ЦК України, передбачено, що співвласники зобов`язані брати участь у збереженні спільного майна.

Та обставина, що дах над частиною будинку позивача ( квартира АДРЕСА_2 ) протікає, може призвести до руйнування спільного майна, а також позбавляє позивача та його родину проживати у нормальних санітарних умовах.

Усунення вказаних пошкоджень можливе лише шляхом проведення ремонтних робіт покрівлі частини житлового будинку, що належить позивачеві ( квартира АДРЕСА_2 ), але ремонтні роботи неможливо провести без демонтажу слухового вікна.

У судовому засіданні встановлено, і це убачається із відзиву на позов, а також із пояснень відповідача, що відповідач категорично проти проведення позивачем ремонту покрівлі, з частковим демонтажем слухового вікна, що створює перешкоди позивачеві у користуванні належним йому нерухомим майном, яке є для нього та його сина єдиним житлом та створює умови, неможливі для нормального проживання.

Негаторний позов це позов власника, який є фактичним володільцем майна, до будь-якої особи про усунення перешкод, які ця особа створює в користуванні чи розпорядженні відповідним майном. Позивач за негаторним позовом має право вимагати усунути наявні перешкоди чи зобов`язати відповідача утриматися від учинення дій, що можуть призвести до виникнення таких перешкод. Означений спосіб захисту спрямовано на усунення порушень прав власника, не пов`язаних із позбавленням його володіння майном (постанова Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 р. у справі № 653/1096/16-ц).

При постановленні рішення суд враховує, що законом не передбачено такого способу як усунення перешкод одному власнику, способом, який встановлює обмеження та перешкоди іншому власнику.

Під час розгляду справи позивачі не пропонували вирішити спір, шляхом облаштування окремого виходу на горище відповідачу ОСОБА_2 поза межами існуючого слухового вікна, по варіанту, що наданий експертом, не змінювали позовні вимоги в цій частині . Взагалі такий варіант вирішення спору сторонами не обговорювався.

Тому вирішуючи спір суд бере до уваги висновок судової будівельно-технічної експертизи №303 від 17.09.2019, який кореспондується із позовними вимогами, а саме можливість проведення демонтажу частини слухового вікна ОСОБА_3 , за умови, що залишеного пройому ( лазу) буде достатньо ОСОБА_2 для доступу до приміщень горища.

Судовий збір від імені позивача сплачений його представником ОСОБА_1 у розмірі 704.80 грн.

Оскільки суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача понесені ним витрати по справі.

Керуючись ст.289, 293-295 ЦПК України,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_3 задовольнити.

Усунути ОСОБА_3 перешкоди в користуванні ѕ частками будинку АДРЕСА_5 ) зобов`завши ОСОБА_2 не чинити перешкоди ОСОБА_3 провести будівельно - ремонтні роботи даху і покрівлі шляхом демонтажу частини слухового вікна в будинку АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 ( квартира АДРЕСА_2 ) за умови, що залишеного пройому ( лазу) буде достатньо ОСОБА_2 для доступу до приміщень горища належної йому частини будинку ( квартира АДРЕСА_3 ).

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 судові витрати у розмірі 704.80грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м.Полтави протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. При постановленні рішення суд застосовує ст.ст.319, 321 ЦК України та ст.98 ЗК України, які в даному випадку є взаємовиключними, так як законом не передбачено такого способу як усунення перешкод одному власнику, способом, який встановлює обмеження та перешкоди іншому власнику.

Позивач: ОСОБА_3 прож. АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , прож. АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Повний текст рішення виготовлений 29.11.2019.

Суддя Л.М. Васильєва