У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 серпня 2019 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Ларіоновій Н.М.,

при секретарі судового засідання Гальчинській А.О.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі районного суду в м.Києві заяву позивача ОСОБА_1 про відмову від позову та матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Третя київська державна нотаріальна контора про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, виділення майна, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання права власності в порядку спадкування, зміну розміру часток у свідоцтві про право на спадщину за законом та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

В жовтні 2016 р. позивач ОСОБА_1 звернувся до районного суду з позовом, в якому просить: 1) визнати все спадкове майно, що спадкується після ОСОБА_3 , спільною сумісною власністю подружжя; 2) виділити 1/2 частину із всього спадкового майна після смерті ОСОБА_3 як майно, що належало його дружині ОСОБА_4 на праві спільної сумісної власності подружжя; 3) визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру, земельну ділянку та грошовий вклад; 4) визнати право позивача на спадкування за законом 5/6 часток у спільному сумісному майні подружжя після смерті його батьків; 5) внести зміни розміру часток у свідоцтві про право на спадщину за законом з виділенням часток: позивачу - 5/6, відповідачу ОСОБА_2 - 1/6; 6) видати нове свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру, земельну ділянку та грошовий вклад.

Провадження у справі відкрито ухвалою від 01.12.2016 р. (суддя Роман А.О.).

В грудні 2016 р. відповідачем подана заява, в якій ОСОБА_2 просила застосувати строк позовної давності та висловила своє заперечення проти позову в повному обсязі.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу від 08.11.2017 р. матеріали вищевказаної справи передані для розгляду судді Ларіоновій Н.М.

Відповідно п.9 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.) застосуванню при розгляді даної справи підлягають норми чинного з 15.12.2017 р. ЦПК України (2017 р.). Справа розглядається в порядку загального позовного провадження.

В підготовче засідання позивач, будучи повідомленим про час та місце розгляду справи повторно не з`явився, 01.08.2019 р. через канцелярію суду подав заяву про відмову від позову та закриття провадження у справі, посилаючись на те, що сторони дійшли згоди про вирішення спору в позасудовому порядку.

Відповідач в підготовче засідання повторно не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена відповідно до вимог закону, про причини неявки суд не повідомила.

Представник третьої особи в підготовче засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Суд, вивчивши матеріали справи, дійшов таких висновків.

Згідно ст.ст.49 ч.2 п.1, 206 ч.1 ЦПК України позивач протягом усього часу судового розгляду може відмовитися від позову, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

На підставі ст.ст.206 ч.3 ЦПК України у разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Відповідно до ст.255 ч.1 п.4 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову та відмова прийнята судом.

Відповідно до вимог ч.2 ст.206, ч.2 ст.256 ЦПК України позивач попереджений про наслідки відмови від позову.

Приписами ст.12 ч.4 ЦПК України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням нею процесуальних дій.

Отже, саме по собі подання заяви про відмову від позову не є необґрунтованими діями позивача, оскільки це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, що не містить обмежень у його реалізації. Крім того, звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим ст. ст. 55, 124 Конституції України, та безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову.

Підстав для неприйняття відмови позивача від позову судом не встановлено.

А відтак, беручи до уваги, що відповідно до вимог процесуального законодавства подати заяву про відмову від позову позивач має на будь-якій стадії процесу, враховуючи, що позивач скористався своїм правом, суд приймає відмову позивача від позову, оскільки вона не суперечить закону і не порушує чиїх-то прав та охоронюваних законом інтересів та вважає за необхідне в зв`язку з цим закрити провадження по справі.

Відповідно до ст.200 ч.2 п.2 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд вправі постановити ухвалу про закриття провадження у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.49, 200 ч.2 п.2, 206, 255 ч.1 п.4, 258-260, 261, 353, 354 ЦПК України, п.15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.),-

УХВАЛИВ:

Прийняти відмову ОСОБА_1 від позову до ОСОБА_2 , третя особа: Третя київська державна нотаріальна контора про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, виділення майна, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання права власності в порядку спадкування, зміну розміру часток у свідоцтві про право на спадщину за законом та зобов`язання вчинити дії.

Закрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Третя київська державна нотаріальна контора про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, виділення майна, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання права власності в порядку спадкування, зміну розміру часток у свідоцтві про право на спадщину за законом та зобов`язання вчинити дії.

Роз`яснити позивачу, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду з подачею апеляційної скарги через Подільський районний суд м.Києва протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяН. М. Ларіонова