Справа № 683/1996/18
25 лютого 2019 року м. Старокостянтинів
Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області
в складі: головуючої - судді Бондарчук Л.А.
секретаря Борикіної Л.В.
розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Старокостянтинів цивільну справу № 683/1996/18, 2/683/211/2019 за позовом акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
Позивач подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності його представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідачка, належним чином повідомлена про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не зявилася, причини неявки суду не відомі, відзив на позов не подала.
Ухвалою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 25 лютого 2019 року постановлено провести по справі заочний розгляд.
Оскільки сторони в судове засідання не зявились, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши докази у справі, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ст. 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.
Судом встановлено, що 27 липня 2011 року між АТ КБ «ПриватБанк» та відповідачкою було укладено кредитний договір № б/н, згідно з яким відповідачка отримала кредит у розмірі 4000,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.
АТ КБ «ПриватБанк» і ОСОБА_1 уклали кредитний договір шляхом приєднання останньої до запропонованих банком Умов та правил. Сторони визначили, що заява клієнта, Памятка клієнта, Умови та правила надання банківських послуг та Тарифи становлять укладений між ними договір про надання банківських послуг.
Подавши позивачеві анкету-заяву клієнта, ОСОБА_1 приєдналася до запропонованих банком умов кредитування, які встановлені останнім у стандартних формах - Умовах та правилах, Тарифах. Зазначені документи містять усі істотні умови кредитного договору, і відповідачка своїм підписом підтвердила, що вона ознайомилася та погоджується із запропонованими банком умовами кредитування.
Отже, АТ КБ «ПриватБанк» і ОСОБА_1 у письмовій формі досягли згоди з усіх істотних умов кредитного договору.
Після укладення договору ОСОБА_1 одержала на картковий рахунок кредитний ліміт, однак платежі на погашення кредиту своєчасно не вносила.
Згідно з п. 2.1.1.12.2 Умов та правил у разі непогашення боргових зобовязань за кредитом до 25 числа місяця, що слідує за місяцем, в якому були здійснені трати, за користування кредитом відповідачка зобовязалася сплачувати Банку проценти в розмірі, визначеному в Тарифах, що діють на дату нарахування.
Отже, з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» підлягає стягненню заборгованість за кредитним договором № б/н від 27 липня 2011 року, яка утворилась станом на 01 липня 2018 року, а саме: заборгованість по тілу кредиту та заборгованість по відсоткам за користування кредитом.
У разі виникнення прострочених зобовязань за договором на суму від 100 грн.
ОСОБА_1 зобовязалася сплачувати банку пеню відповідно до встановлених тарифів, яка нараховується в день нарахування процентів по кредиту (п. 2.1.1.12.6.1 Умов та правил).
Також у випадку порушення відповідачкою строків платежів за будь-яким із грошових зобовязань більш ніж на 30 днів остання зобовязалася сплатити банку штраф, розмір якого встановлено тарифами договору (п. 2.1.1.7.6 Умов та правил).
При вирішенні позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» в частині стягнення з відповідачки пені та штрафу суд враховує наступне.
Частиною 1 статті 546 ЦК України встановлено, що виконання зобовязання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.
Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобовязання.
Відповідно до ч. 1 ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Умовами кредитного договору (п. 2.1.1.12.6.1 Умов та правил) передбачено застосування до відповідача пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошового зобовязання.
Одночасно пунктом 2.1.1.7.6 Умов та правил передбачена сплата позичальником штрафу як виду цивільно-правової відповідальності за порушення строків платежів по будь-якому з грошових зобовязань, визначених цим договором.
Відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Аналогічні висновки щодо застосування зазначених норм права викладені в постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15 і відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України суд враховує їх при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.
Керуючись ст. 76-80, 89, 141, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд
Позов акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» задоволити частково.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» 1643,42 грн. судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відповідачка: ОСОБА_1, місце реєстрації: АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1.
Суддя: