ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 636/3609/18
Провадження № 2/636/299/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

25 березня 2019 року Чугуївський міський суд Харківської області

у складі: головуючого судді Гуменного З.І.,

секретаря судового засідання Шикової К.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання її такою, що втратила право користування квартирою, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що йому на підставі договору купівлі-продажу на праві приватної власності належить квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1, в якій зареєстрована його колишня дружина ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, але вона фактично з лютого 2014 року за місцем реєстрації не проживає, особистих речей відповідача в будинку немає і ці обставини підтверджуються відповідним актом. У звязку з цим він як власник квартири не може повного мірою реалізувати своє право на вільне володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Позивач у судове засідання не зявився, надав суду заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи без його участі.

Відповідач у судове засідання повторно не зявилася, причини неявки суду не повідомила, про дату та час розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, шляхом направлення судових повісток. Також, відповідач викликалася до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Враховуючи, що відповідно до положень ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, відповідач причини неявки суду не повідомила та відзив не подала, а також те, що позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, наявні всі умови, встановлені ст.280 ЦПК України, які необхідні для ухвалення заочного рішення.

Таким чином, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутність сторін за доказами, що містяться в матеріалах справи при заочному розгляді справи, відповідно до положень ст. 281 ЦПК України.

Оцінивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Позивач ОСОБА_1 є власником квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 22.07.2008 року серії ВКО № 494166 (а.с. 8).

У зазначеній квартирі зареєстрована ОСОБА_3 колишня дружина позивача, шлюб між ними розірвано згідно рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 15.10.2014 року (а.с. 11). Однак вона фактично там не проживає з лютого 2014 року, про що свідчить акт, складений 07.08.2018 року та затверджений головою Малинівської селищної ради Чугуївського району Харківської області ОСОБА_4 за підписами сусідів (а.с. 7).

Відповідно до ст. 71 ЖК України, право на житло за відсутнім громадянином зберігається протягом 6 місяців з часу вибуття.

Згідно до вимог ст. 72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Відповідно до ст.ст. 317, 319 ЦК України, власникові належить права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Права власника житлового будинку, квартири визначені ст. 383 ЦК України: власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва, та ст. 150 ЖК України, в якій йдеться про те що громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Згідно ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідач за місцем своєї реєстрації не проживає, житловою площею квартири не користується, житлово-комунальні послуги та витрати на утримання квартири не сплачує, домовленості з позивачем про збереження користування житлом укладено не було, а тому правових підстав для подальшої її реєстрації у квартирі позивача наразі немає, внаслідок чого відповідача необхідно визнати такою, що втратила право користування вищевказаною квартирою.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

З урахуванням встановлених обставин, суд прийшов до висновку про можливість задоволення позову в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 4, 10, 133, 141, 259, 263, 265, 268, 272, 273, 280-283, 288, 289, 352, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, такою, що втратила право користування житловим приміщенням квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя -