___________________________________________________________________________________________________________________
справа № 520/4951/19
провадження № 2/520/2816/19
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

проведення розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження

без проведення судового засідання та виклику сторін

21.03.2019 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Літвінова І.А., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) про стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси звернувся ОСОБА_1 та просить рішенням суду стягнути з відповідача ОСОБА_2 на свою користь аліменти на утримання неповнолітніх дітей сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в твердій грошовій сумі у розмірі 2000 (дві тисячі) гривень 00 копійок, щомісячно з моменту звернення до суду з цим позовом до досягнення ним повноліття та на доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в твердій грошовій сумі у розмірі 2000 (дві тисячі) гривень 00 копійок, щомісячно з моменту звернення до суду з цим позовом до досягнення нею повноліття.

За результатом автоматизованого розподілу цивільної справи між суддями Київського районного суду м. Одеси справі присвоєно єдиний унікальний номер 520/4951/19, головуючим визначено суддю Літвінову І.А.

На цій стадії провадження суддею не встановлено підстав, передбачених статтями 36, 37 ЦПК України для самовідводу.

Предметно, суб`єктно та інстанційно справа відноситься до юрисдикції місцевого загального суду та підлягає розгляду в порядку позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду як особа, яка має цивільну процесуальну дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді, в тому числі і через представника.

Позовна заява ОСОБА_1 підписана адвокатом Хижняк А.В . На підтвердження повноважень адвоката надані ордер серії ОД № 374411 від 11.03.2019 р. та копія свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю серія ОД № 002643 від 18.11.2015 р.

Позов ОСОБА_1 пред`явлено до фізичної особи ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Одержаними на запит суду довідками відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області підтверджено, що ні відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ні позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 зареєстрованими/знятими з реєстрації по місту Одесі та Одеській області не значаться.

Доданою до позовної заяви довідкою від 20 липня 2017 року № про взяття на обік внутрішньо переміщеної особи, підтверджено взяття відповідача ОСОБА_2 на облік з місцем проживання/перебування по АДРЕСА_1 в Київському районі міста Одеси.

Відповідно до частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом..

Територіальна юрисдикція (підсудність) справи Київському районному суду м. Одеси визначається на підставі ч. 1 ст. 27 ЦПК України.

За правилами частини першої статті 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 274 ЦПК України справи, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя, не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження.

Враховуючи, що справа у спорі між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення аліментів не відноситься до категорії справ, які за ч. 1 та ч. 4 ст. 274 ЦПК України не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного провадження, ціна позову в цивільній справи не перевищує ста прожиткових мінімумів для працездатних осіб, справа є малозначною справою незначної складності, а також зважаючи на обраний позивачем спосіб захисту, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін, суддя доходить висновку про доцільність розгляду цієї справи у порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику сторін з особливостями, визначеними статтями 278, 279 ЦПК України.

Згідно з частиною другою статті 187 ЦПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 11, 187, 274, 278, 279, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) про стягнення аліментів.

Відкрити провадження у цивільній справі № 520/4951/19.

Розгляд справи провести в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи.

Роз`яснити учасникам справи, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, якими є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву (ч.ч. 1, 2 ст. 174 ЦПК).

Положеннями статті 178-181 ЦПК України врегульовано підстави, час, черговість та вимоги щодо подання заяв по суті, зокрема відзиву (ст. 178 ЦПК), відповіді на відзив (ст. 179 ЦПК), заперечення (ст. 180 ЦПК) та пояснення третьої особи щодо позову або відзиву (ст. 181 ЦПК).

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК).

Вимоги щодо подання письмових доказів містяться у статтях 83, 95 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст.ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

За правилами абзацу 2 частини восьмої статті 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Учасники судового процесу зобов`язанні повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження).

Учасники судового процесу повинні добросовісно виконувати процесуальні обов`язки, що встановлені чинним ЦПК України та/або покладені на них судом, не зловживати правами та запобігати створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства з метою недопущення застосування до них судом заходів процесуального примусу, що визначені в статтями 143-148 ЦПК України.

Визначити відповідачу строк для подання до суду відзиву на позов - п`ятнадцять днів із дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі.

Роз`яснити відповідачу, що у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити:найменування (ім`я) позивача і номер справи;повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності;у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується;заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права;перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання;заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. До відзиву додаються:докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем;документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Роз`яснити відповідачу його право протягом п`яти днів із дня вручення цієї ухвали подати до суду заперечення (при наявності) проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Роз`яснити відповідачу його право протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення цієї ухвали подати до суду клопотання (у разі необхідності) про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Визначити позивачу строк для подання до суду відповіді на відзив відповідача (в разі одержання) - п`ятнадцяти днів з дня одержання позивачем відзиву відповідача на позов; клопотання (при наявності) про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Визначити відповідачу строк для подання до суду заперечень на відповідь позивача на відзив (в разі одержання) - п`ятнадцять днів з дня одержання відповідачем відповіді позивача на відзив.

Встановити строк вчинення процесуальних дій учасниками справи - з 21 березня 2019 року по 21 квітня 2019 року.

При наявності процесуальних умов, розгляд цивільної справи по суті в порядку спрощеного провадження розпочати 22 квітня 2019 року без проведення судового засідання та виклику сторін за наявними у справи матеріалами.

Роз`яснити учасникам справи, що у відповідності до статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Роз`яснити сторонам, що позивач має право відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), а відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

До початку розгляду справи по суті сторони можуть звернутися до суду із заявою про застосування процедури врегулювання спору за участю судді у порядку, встановленому статтями 201-205 ЦПК України.

Роз`яснити сторонам, що проведення врегулювання спору за участю судді здійснюється у формі спільних та (або) закритих нарад. Під час проведення спільних нарад суддя зокрема здійснює дії, спрямовані на мирне врегулювання сторонами спору. Суддя може запропонувати сторонам можливий шлях мирного врегулювання спору. Під час закритих нарад суддя має право звертати увагу сторони на судову практику в аналогічних спорах, пропонувати стороні та (або) її представнику можливі шляхи мирного врегулювання спору.

Заява про врегулювання спору за участю судді повинна відповідати вимогам, встановленим ст. 183 та ч. 1 ст. 201 ЦПК України.

Проведення врегулювання спору за участю судді не допускається у разі, якщо у справу вступила третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

Копію ухвали направити позивачу.

Копію ухвали направити відповідачу разом з копіями позовної заяви та додатків до неї.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала надіслана до Єдиного державного реєстру судових рішень в день її складання. З текстом ухвали можна ознайомитись за веб-адресою: www.reyestr.court.gov.ua.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет /веб-адреса сторінки: https://court.gov.ua/fair/sud1512/.

Суддя Літвінова І. А.