Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2106/19
Провадження № 2/376/1188/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" жовтня 2019 р. Сквирський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Коваленка О.М.,

з участю секретаря судових засідань Ткаченко Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сквира Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з вищевказаним позовом.

В обгрунтування позовних вимог вказали, що на початку липня 2019 року до них зателефонували з Великополовецької сільської ради Сквирського району Київської області та повідомили, що на їх імена 15.09.2016 року їх батько ОСОБА_4 склав у Великополовецькій сільській раді Сквирського району Київської області заповіт, яким заповів їм позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 все своє майно, що належало йому на праві власності.

ІНФОРМАЦІЯ_1 їх батько ОСОБА_4 помер, актовий запис №38, виконавчого комітету Великополовецької сільської ради Сквирського району Київської області від 07.11.2017 року. Після його смерті відкрилася спадщина за заповітом.

Позивачі звернулися до нотаріуса з приводу оформлення спадкових прав, але отримали відмову, оскільки вони не своєчасно подали заяву про прийняття спадщини.

Позивачі вказують, що даний строк вони пропустили, оскільки про смерть батька та складення ним заповіту позивачам не було відомо, батьки розлучилися коли позивачки ще були малі, батько проживав в іншій області і вони не спілкувалися. Про наявність заповіту та смерть батька позивачі дізналися коли закінчився шестимісячний строк для подачі заяви до нотаріуса, позивачів розшукали працівники Великополовецької сільської ради та повідомили, що батько склав на їх користь заповіт та має спадкове майно.

Вказані обставини підтверджуються свідоцтвом про розірвання шлюбу батьків позивачів від 25.12.1997 року.

Відповідно до вимог ст. 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців місце проживання або роботи яких йому відоме. А також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Повідомлення в телефонному режимі позивачам поступило від приватного нотаріуса Климчук Л.П. після закінчення строку подачі заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, в зв`язку з необізнаністю про наявність заповіту, позивачами з поважних причин пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Тому на підставі вищевикладеного позивачі звертаються до суду та просять суд:

визначити їм ОСОБА_1 , ОСОБА_2 додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерть ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 на чотири місяці після набрання рішенням суду законної сили.

Позивачі в судове засідання не з`явилися, представник позивача ОСОБА_5 звернулася до суду з письмовою заявою, в якій просить ухвалити рішення в їх відсутності, позов підтримала та просила задовольнити позовні вимоги (а.с.26).

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідмлялася належним чином, що підтверджується поштовими повідомленнями (а.с.18) та оголошенням на офіційному сайті Судової влади України (а.с.24).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до статті 41 Конституції України право приватної власності набувається в порядку визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.

Судом встановлено, що на початку липня 2019 року до позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зателефонували з Великополовецької сільської ради Сквирського району Київської області та повідомили, що на їх імена ІНФОРМАЦІЯ_2 року їх батько ОСОБА_4 склав у Великополовецькій сільській раді Сквирського району Київської області заповіт, яким заповів їм позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 все своє майно, що належало йому на праві власності, що підтверджується копією заповіту, який посвідчений Секретарем Великополовецької сільської ради Сквирського району Київської області Хомук О.В., який зареєстровано в реєстрі за №263 (а.с.9).

ІНФОРМАЦІЯ_1 батько позивачів - ОСОБА_4 помер, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 829 актовий запис № 38, виконавчого комітету Великополовецької сільської ради Сквирського району Київської області від 07.11.2017 року (а.с.7). Після його смерті відкрилася спадщина за заповітом.

Родинні відносини між ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 підтверджуються копією її Свідоцтва про народження Серія НОМЕР_2 918, яке видано Горностайпільською сільською радою Іванківського району Київської області 05.05.1994 року, актовий запис № 6 (а.с.10-а).

Родинні відносини між ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 підтверджуються копією її Свідоцтва про народження Серія НОМЕР_3 415, яке видано Горностайпільською сільською радою Іванківського району Київської області 02.06.1997 року, актовий запис № 9 (а.с.10).

Позивачі звернулися до нотаріуса з приводу оформлення спадкових прав, але отримали відмову, оскільки вони не своєчасно подали заяву про прийняття спадщини.

Позивачі вказують, що даний строк вони пропустили, оскільки про смерть батька та складення ним заповіту позивачам не було відомо, батьки розлучилися коли позивачки ще були малолітніми, що підтверджується копією Свідоцтва про розірвання шлюбу між батьками позивачів Серія НОМЕР_4 , видане повторно 05.07.2019 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Іванківському та Поліському районах Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис №129 від 25.12.1997 року (а.с.8), батько проживав в іншій області і вони не спілкувалися. Про наявність заповіту та смерть батька позивачі дізналися коли закінчився шестимісячний строк для подачі заяви до нотаріуса, позивачів розшукали працівники Великополовецької сільської ради.

Згідно з вимогами ч. 1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивачі не подали своєчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини, оскільки на час закінчення строку подання заяви про прийняття спадщини їм не було відомо про заповіт та смерть батька.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивачі пропустили строк прийняття спадщини, враховуючи, також, відсутність заперечень на предмет позову з боку відповідача, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцями поважними, а позов задовольнити і визначити їм додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини протягом 4 х місяців.

На підставі викладеного та керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст.2,4,76,81, 247, 258,259,263-265, 354 ЦПК України, ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування » суд, -

Вирішив :

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерть ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 на чотири місяці після набрання рішенням суду законної сили.

З текстом рішення можливо ознайомитися за адресою: court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: О.М. Коваленко