Номер провадження 2/754/2213/19
04 березня 2019 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:
головуючого - судді Зотько Т.А.,
за участю секретаря судових засідань - Ковтуненка В.В.,
3-осіб: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_6, 3-ті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянська районна в м.Києві державна адміністрація, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_7, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -
Ухвалою від 07.09.2018 року відкрито провадження у вищевказаній справі та призначено підготовче засідання. Визначено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою від 14.01.2019 року, постановленою шляхом внесення до протоколу судового засідання, залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянську районну в м. Києві державну адміністрацію, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_7
Ухвалою від 14.02.2019 року закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні.
Позивач - ОСОБА_2 у судовому засіданні позов підтримав, з підстав викладених в ньому, просив суд задовольнити позовні вимоги повністю. Проти ухвалення у справі заочного рішення не заперечував.
Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечували проти задоволення позовних вимог. Також не заперечували щодо обставин викладених в позові.
Останнє відоме місце проживання відповідача: АДРЕСА_2.
Відповідно до інформації наданої Відділом з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської РДА Відповідач - ОСОБА_6 зареєстрована за вищевказаною адресою, однак копія ухвали, судова повістка та копія позовної заяви з додатками, направлена Відповідачу, повернулася до суду та була не отримана із відміткою поштової служби «За закінченням встановленого строку зберігання».
Крім цього, відповідно до заяви позивача від 04.12.2018 року останній з метою належного повідомлення Відповідача про слухання справи просить розмістити інформацію про виклик Відповідача на офіційній сторінці веб-порталу судової влади України (а.с.30,31).
Відповідно до частини 11 статті 128 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач, третя особа або свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.
Порядок публікації оголошень на офіційному веб-порталі судової влади України визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Відповідно до роз'яснення Державної судової адміністрації України від 24.01.2018 року за №10-2141/18 про розміщення оголошень про виклик на офіційному веб-порталі судової влади України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи інформація про виклик у справі відповідача, третьої особи, свідка, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, розміщується безпосередньо судом на його офіційній сторінці веб-порталу судової влади України.
У зв'язку з вищевикладеним виклики Відповідача були розмішені на офіційному сайті Деснянського районного суду м. Києва у розділі, у якому розміщуються оголошення про виклик учасників судових засідань до суду.
Відповідач - ОСОБА_6 в судове засідання не з'явилась, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялась судом належним чином, зокрема: шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання та через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України згідно із ч. 11 ст. 128 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомила, відзив на позов та заяву про розгляд справи за її відсутності до суду не подавала.
Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації - Жуковська Я., у судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву, у якій просила суд розглянути справу без її участі у відповідності до вимог чинного законодавства (а.с.44).
За змістом ч. 4 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, повторно у судове засідання не з'явився без поважних причин або без повідомлення причин неявки та не подав відзив на позов, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Провівши заочний розгляд справи, заслухавши пояснення позивача, третіх осіб, свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.
У ч. 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
За змістом ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 12, ч. ч. 1, 5 ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Відповідно паспортних даних Позивача - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, вбачається, що він з 24.11.1983 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 Також у вказаній квартирі зареєстровані: його дружина - ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_3, з 24.11.1983 року; донька - ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрована з 27.08.1991 року; донька - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрована з 26.08.1991 року; онук - ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_6, зареєстрований з 12.04.1994 року; онук - ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с.7-12).
Спірна квартира знаходиться у користуванні сім'ї з 1983 року, що підтверджується копією ордера №1713 від 16.09.1983 року на право заняття жилого приміщення, який було видано ОСОБА_2 та членам його сімї: жінці ОСОБА_12, дочкам ОСОБА_13 та ОСОБА_4, Міністерством оборони СССР Київська КЕЧ районна (а.с.5).
Отже, судом встановлено, що спірна квартира АДРЕСА_3 належить до державного житлового фонду та в ній зареєстровані сторони по справі: ОСОБА_2, ОСОБА_6, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_7
Згідно із актами про не проживання у спірній квартирі ОСОБА_6 від 10.10.2016 року та 10.08.2018 року, складеними представниками ЖЕД-305 в присутності мешканців будинку АДРЕСА_6 вбачається, що Відповідач фактично не проживає в АДРЕСА_7 з 1995 року (а.с.13,14).
Відповідно до п. 1 ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на повагу до свого житла. Втручання у це право здійснюється виключно з підстав, передбачених п. 2 ст. 8 Конвенції.
Зазначене покладає на Україну в особі її державних органів зобов'язання «вживати розумних і адекватних заходів для захисту прав» (рішення ЄСПЛ у справі «Пауел і Райнер проти Сполученого Королівства» від 21.02.1990 р.). Такий захист поширюється як на власника квартири (рішення ЄСПЛ у справі «Джілоу проти Сполученого Королівства» від 24.11.1986 р.), так і наймача (рішення ЄСПЛ у справі «Ларкос проти Кіпру» від 18.02.1999 р.).
Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
У ч. 1 ст. 61 ЖК України встановлено, що користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення.
За змістом положень ст. ст. 71, 72 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Пленум Верховного Суду України у п. 10 постанови № 2 від 12 квітня 1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» роз'яснив, що у справах про визнання наймача або члена його сім'ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК), необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім'ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Виходячи з наведеного, наймач або члени його сім'ї можуть бути визнані судом такими, що втратили право користування жилим приміщенням (квартирою) у будинках державного і громадського житлового фонду, у разі їх відсутності у жилому приміщенні без поважних причин понад шість місяців.
При вирішенні питання про втрату наймачем або членами його сім'ї права користування жилим приміщенням з'ясуванню підлягають термін їх відсутності та поважність причини такої відсутності.
Допитані в судовому засіданні 04.03.2019 року в якості свідків ОСОБА_14 та ОСОБА_15 показали суду, що знають мешканців спірної квартири з 1983 року, оскільки проживають в одному будинку та підтримують добросусідські відносини. Свідки показали, що в спірній квартирі проживає Позивач ОСОБА_2, його дружина - ОСОБА_3, донька ОСОБА_4 та її син. Їм відомо, що донька Позивача - ОСОБА_6 давно вийшла заміж та живе десь окремо, вони бачили її багато років тому у дворі будинку, у спірній квартирі Відповідача свідки не бачили та їм не відомо, щоб їй перешкоджали в користуванні квартирою.
Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, враховуючи, що факт не проживання відповідача ОСОБА_6, як члена сім'ї наймача, з 1995 року, тобто більше шести місяців, без поважних причин у квартирі АДРЕСА_3 знайшов своє підтвердження в ході розгляду справи судом, а відтак, позов ОСОБА_2, про визнання ОСОБА_6 такою, що втратила право користування жилим приміщенням, підлягає задоволенню.
На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 61, 71, 72 ЖК України, ст.ст. 4, 12, 13, 76, 81, 89, 128, 223, 259, 263-265, 280, 284 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_6, 3-особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянська районна в м.Києві державна адміністрація, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_7, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_5, такою, що втратила право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.
Повний текст судового рішення складено 07.03.2019 року.
Суддя: