Справа № 189/1050/14-ц
У Х В А Л А

19.03.2019 року смт. Покровське Покровського району Дніпропетровської області

Суддя Покровського районного суду Дніпропетровської області Чорна О.В,, розглянувши заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, причиненої внаслідок злочину, -

встановив:

22 вересня 2014 року Покровським районним судом у Дніпропетровській області ухвалене заочне рішення по справі №189/1050/14-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, причиненої внаслідок злочину про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 20399 грн. 81 коп. в рахунок відшкодування завданої матеріальної шкоди, 50000,00 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди, 703,99 грн. судових витрат.
15.03.2019 року до суду надійшла заява відповідача про перегляд заочного рішення та скасування заочного рішення.
Заява мотивована тим, що ОСОБА_1 19 лютого 2019 року в судовому засіданні під час розгляду кримінальної справи №344/1269/12 відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 286 КК України з пояснень ОСОБА_3 стало відомо про існування по справі №189/1050/14-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, 22.02.2019 року він через свого представника звернувся до суду із заявою про видачу йому копії судового рішення та ознайомлення з матеріалами справи.
Пояснив, що з 2009 року по грудень 2014 року заявник проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_1 , станом на 2014 рік знаходився у відрядженнях для посилення підрозділів ТрО, які виконували бойові завдання на блок-постах Херсонської області.
Посилається на наявність заяви його батька, ОСОБА_4 про проходження ним військової служби у в/ч НОМЕР_1 , у матеріалах справи.
Вважає, що суд, в порушення закону, належним чином його не сповіщав про дату, час та місце судового розгляду справи, оскільки повістки надходили за місцем його реєстрації, а не місцем проходження ним військової служби, тому він позбавлений можливості про час та місце розгляду справи.
Також зазначає, що це позбавило його можливості подати докази у справі, зокрема, повідомляє, що заочне рішення ґрунтується на вироку Покровського районного суду Дніпропетровської області від 18.03.2014 року у кримінальній справі №433/1269/12, який був скасований, а справу повернуто на новий розгляд до суду першої інстанції.
Суддя, розглянувши заяву, дійшов наступного.
Згідно ч. 2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено:
1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення;
2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку;
3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це;
4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача;
5) клопотання про перегляд заочного рішення;
6) перелік доданих до заяви матеріалів.
Згідно ч. 7 ст. 285 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.
Суддя встановив, що заява не відповідає вимогам ст. 285 ЦПК України, оскільки відповідач не надав докази, якими відповідач обґрунтовує свою заяву, зокрема, заявник не надав доказів, де він фактично перебував під час розгляду справи у 2014 році, чи проходив військову службу саме у 2014 році, де дислокувалася на той момент військова частина тощо, а також не надані копії судових рішень, які б свідчили про наявність (відсутність) вироку по зазначеній кримінальній справі і підтверджень, що саме 19 лютого 2019 року йому стало відомо про наявне судове рішення.
Відповідно до ч. 3 ст. 285 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення підписується особою, яка її подає.
Відповідно до ч. 2 ст.175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, який законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно ст. 183 ЦПК України письмові заяви, клопотання та заперечення підписуються заявником або його представником.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно ч. 2 ст. 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно частини третьої статті 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до статті 131-2 та підпункту 11 пункту 16-1 розділу ХV «Перехідні положення» Конституції України (в редакції Закону України від 02 червня 2016 року № 1401-VІІІ «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)»), які є нормами прямої дії, представництво в судах першої інстанції у справах, розпочатих після 30 вересня 2016 року, з 1 січня 2019 року здійснюється виключно прокурорами або адвокатами (крім представництва органів державної влади або органів місцевого самоврядування).

Тобто, згідно Конституції України, з січня 2019 року представництво особи (юридичної або фізичної) в суді першої інстанції здійснює виключно адвокат.

Конституція України є нормами прямої дії, якими чітко визначено, що представництво в судах апеляційної інстанції здійснюється адвокатами. Норми Конституції України не підлягають тлумаченню.

Виходячи із предмету позову, суд не вбачає, що спір відноситься до малозначних справ згідно критеріїв, зазначених у ст. 19 ЦПК України отже, представництво може здійснюватися лише адвокатом.

Заява про перегляд заочного рішення підписана представником ОСОБА_2 , але до заяви не надано жодних документів, які посвідчують статус адвоката представника, а також не надано договору (ордера).

Суд також зазначає, що відповідно до ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до ч. 9, ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право посвідчувати копії документів у справах, які він веде, крім випадків, якщо законом установлено інший обов`язковий спосіб посвідчення копій документів. Оскільки представник позивача веде судову справу від імені банківської установи, він, як адвокат, має професійне право посвідчувати копії документів у справах.

Законом не передбачено іншого обов`язкового способу посвідчення копій документів, виданих юридичною особою. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

За таких умов суд вважає за необхідне залишити заяву без руху та запропонувати усунути вказані недоліки у визначений судом термін.
Роз`яснити, що в разі невиконання ухвали суду заява про перегляд заочного рішення буде вважатися неподаною та повернута.
Керуючись ст. ст. 285, 185 ЦПК України,

постановив:

Заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, причиненої внаслідок злочину, - залишити без руху, запропонувавши у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вказані недоліки, про що повідомити і пояснити, що в іншому випадку заява буде вважатися неподаною.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Чорна