У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2019 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Т. В. ,

при секретарі - Дідук С. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація, про звільнення опікуна від виконання обов'язків та скасування розпорядження, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3-тя особа: Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація про звільнення опікуна від виконання обов'язків та скасування розпорядження.

По справі неодноразово призначалися судові засідання, зокрема на 14.02.2019, 18.03.2019, однак особа, яка звернулася з позовом у судові засідання не з'являвся, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Так, про час та місце розгляду справи 14.02.2019 ОСОБА_1 повідомлялася за адресою, зазначеною у позовній заяві як адреса її реєстрації.

При цьому, у судове засідання, призначене на 14.02.2019 року ОСОБА_1 не з'явилася, у зв'язку з чим розгляд справи було відкладено на 18.03.2019.

У наступне судове засідання, призначене на 18.03.2019 року ОСОБА_1 не з'явилася повторно, при цьому про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку за адресою місця реєстрації. Судова повістка про виклик до суду на 18.03.2019 повернулася до суду за закінченням терміну зберігання.

При цьому, позивачка не повідомляла суд про зміну своєї адреси та не подавала заяв щодо її повідомлення про розгляд справи за якоюсь іншою адресою.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року "Пономарьов проти України" Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 223, п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез'явлення не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на те, що судом вживалися заходи щодо належного повідомлення ОСОБА_1, однак вона не з'явилася у судове засідання та не повідомила про причини неявки, а також зважаючи на відсутність заяви про розгляд справи без участі ОСОБА_1, суд дійшов висновку про необхідність залишення позову без розгляду.

Неявку позивачки у судове засідання суд розцінює як втрату інтересу до справи, що також підтверджується листом від Служби у справах дітей від 12.03.2019 року №103008-980 про те, що за заявою опікуна припинено опіку ОСОБА_2 над малолітньою ОСОБА_3

Керуючись ст.ст. 128, 223, 257, 353-355 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація, про звільнення опікуна від виконання обов'язків та скасування розпорядження - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

СуддяТ. В. Войтенко