Справа №: 398/1264/19
провадження №: 2/398/1094/19
"27" листопада 2019 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді Авраменка О.В.,
з участю секретаря судового засідання Міщенко С.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в місті Олександрія в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням
ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) звернулась в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просила усунути перешкоди в користуванні належною їй квартирою АДРЕСА_1 шляхом визнання відповідача таким, що втратив право користування вказаною квартирою. Свої вимоги обґрунтовує тим, що зазначена квартира є її приватною власністю на підставі договору купівлі-продажу від 21 листопада 2018 року. В зазначеній квартирі зареєстрований син колишнього власника квартири ОСОБА_2 , який фактично за місцем реєстрації не проживає. Під час укладення договору купівлі-продажу квартири відповідач зобов`язався вирішити питання про зняття з реєстраційного обліку місця проживання до 01 лютого 2019 року. Однак, на теперішній час відповідач відмовляється добровільно знятися з реєстраційного обліку місця проживання, чим перешкоджає позивачу у здійсненні її майнових прав.
Оскільки, відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, в судове засідання не з`явився без повідомлення причин, відзив не подав та позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, то судом постановлено ухвалу про заочний розгляд цієї справи.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позов, оцінивши подані сторонами докази, суд приходить до наступних висновків.
Суд в межах заявлених позовних вимог та наданих доказів у справі встановив наступні факти та правовідносини.
Позивач ОСОБА_4 змінила прізвище на « ОСОБА_3 » у зв`язку з укладенням шлюбу, що підтверджується свідоцтвом про шлюб.
Позивач є власником квартири АДРЕСА_2 на підставі договору купівлі-продажу квартири від 21 листопада 2018 року.
В зазначеній квартирі зареєстрований відповідач ОСОБА_2 , який є сином колишнього власника квартири ОСОБА_5 , що підтверджується довідкою ОСББ «Наш Дім 141/3» про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб від 09 квітня 2019 року.
Статтею 316 ЦК України встановлено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Особа має право на захист порушеного права у спосіб визначений законом або договором. Способи захисту цивільних прав та інтересів судом встановлені ч. 2 ст. 16 ЦК України.
За змістом зазначених норм матеріального права правом користування житлом, який знаходиться у власності особи, мають члени сім`ї власника нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням, а також інші особи, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство. Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час.
Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду України від 16 січня 2012 року у справі № 6-57цс11 та від 16 листопада 2016 року у справі №6-709цс16.
Згідно з довідкою ОСББ «Наш Дім 141/3» від 09 квітня 2019 року №3428 відповідач ОСОБА_2 зареєстрований, але не проживає з 21 листопада 2018 року за адресою: АДРЕСА_3 .
Оскільки, судом встановлено, що відповідач не є членом родини позивача, не відноситься до кола осіб, які постійно проживають разом з нею і ведуть з нею спільне господарство, та позивач не надавала свою згоду на користування квартирою відповідачем, то суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, а відповідач визнанню таким, що втратив право користування житловим приміщенням квартирою АДРЕСА_2 .
На відшкодуванні судових витрат позивач не наполягала та просила не стягувати судовий збір з відповідача.
На підставі ст. ст. 16, 319, 321, 391 ЦК України та керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263 265, 268, 280 282 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса місця проживання, зареєстрована у встановленому законом порядку: АДРЕСА_4 ) до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (адреса місця проживання, зареєстрована у встановленому законом порядку: АДРЕСА_3 ) про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , таким, що втратив право користування жилим приміщенням квартирою АДРЕСА_2 .
Судові витрати залишити по фактично понесеним.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне рішення складено 27 листопада 2019 року.
Суддя О.В.Авраменко