Справа № 363/1510/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" лютого 2019 р. Здолбунівський районний суд

Рівненської області в складі:

головуючого судді Ємельянової Л.В.

за участю секретаря Аврамчук Н.П.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Здолбунові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюб,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу з відповідачем, вказуючи, що вони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 17 липня 2010 року. Від спільного життя мають малолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Стверджує, що одруження з відповідачем виявилося невдалим. Спільне подружнє життя, яке б грунтувалося на почуттях взаємної любові та поваги не склалося. Між ними відсутні взаєморозуміння та взаємоповага. Це привело до того, що протягом останніх трьох років вони фактично не підтримують шлюбні відносини, не ведуть спільне господарство, проживають окремо.

Прийшла до висновку, що примирення неможливе, сім'я існує формально. Просить шлюб з відповідачем розірвати, після розірвання шлюбу відновити її дошлюбне прізвище "Харченко". Дитина проживає разом з нею, спору щодо місця проживання сина немає.

Сторони в судове засідання не з'явилися.

В заяві на ім'я суду позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримує у повному об'ємі. Просить розглянути справу за її відсутності та задовольнити позов.

Відповідач ОСОБА_2 подав до суду заяву, в якій позов визнає, на розірвання шлюбу згідний. Просить розглянути справу без його участі.

Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, сторони протягом останніх трьох років не проживають як сім'я, не ведуть спільне господарство, не підтримують подружні стосунки, проживають окремо. При взаємовідносинах, які склалися між ними, суд вважає, що сім'я існує формально, збереження її неможливе.

Згідно з ч.1 ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки та жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися та засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ч.3 ст.105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст.110 Сімейного Кодексу.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку, що причини, які спонукали сторони наполягати на розірванні шлюбу, є обгрунтованими, подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

Статтею 113 Сімейного кодексу України встановлено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

За таких обставин позов підлягає до задоволення.

У відповідності до ст.141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача витрати по оплаті судового збору.

Керуючись ст.ст.12, 81, 141, 197-200, 263-265 ЦПК України, на підставі ст.ст.105, 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, суд -

в и р і ш и в :

Позов задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 17 липня 2010 року у виконавчому комітеті Скоморошківської сільської ради Оратівського району Вінницької області, актовий запис № 03, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1відновити дошлюбне прізвище "Харченко".

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, (ІПН НОМЕР_1) 704 (Сімсот чотири) грн. 80 коп. витрат по оплаті судового збору.

Рішення може бути оскаржене до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди (підпункт 15.5 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України).

С у д д я