КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2019 року

м. Київ

справа №755/17079/17

провадження № 22-ц/824/1505/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівРубан С.М., Музичко С.Г.,
за участю секретаря судового засідання учасники справи: представник відповідача Потапьонок К.В., ОСОБА_5,
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_6 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15 листопада 2018 року /суддя Виниченко Л.М./

у справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7, третя особа: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся з вимогами про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 15 листопада 2018 року у задоволенні позову відмовлено. /а.с. 218-225/

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_6 звернулася з апеляційною скаргою, в якій просила рішення суду скасувати, позовні вимоги задовольнити.

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилалася на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що судом першої інстанції не повно з'ясовані обставини справи, зокрема необґрунтовано відмовлено у клопотанні про допит свідка ОСОБА_8, який міг би підтвердити неналежну поведінку відповідача. Судом першої інстанції необґрунтовано прийнято сторону відповідача, лише з його слів, при цьому не враховано, що він до смерті спадкодавця ніде не працював, вів аморальний спосіб життя, здійснював психологічне та фізичне насильство по відношенню до неї, примушував її отримувати кредити та заставляти речі у ломбард задля його потреб, псував майно у квартирі. Не враховано, що неправомірні дії відповідача призвели до хвороби спадкодавця та подальшої смерті. Також не враховано, що відповідач не цікавився станом спадкодавця після того, як її забрали в лікарню, не здійснював її поховання та не був на ньому присутній. Водночас, саме нею погашено заборгованість спадкодавця по кредитному договору. В частині пропущеного строку для прийняття спадщини, зазначала про те, що її письмове звернення від 07.06.2018 року до 16-ї Київської державної нотаріальної контори, яке було отримано 11.07.2018 року конторою та не з її вини. Вказує на бездіяльність нотаріату та її право на отримання додаткового строку для прийняття спадщини.

ОСОБА_7, у встановленому порядку, правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Розгляд справи апеляційною інстанцією був призначений на 18.03.2019 року.

У судове засідання позивач та її представник, які були повідомлені належним чином, не з'явились.

Представник ОСОБА_6 - ОСОБА_9 14.03.2019 року подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку із тим, що приймає участь в іншому судовому засіданні по кримінальному провадженні, відповідні докази надав.

Разом з тим, сама ОСОБА_6 причини неявки суду не повідомила.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи був належним чином повідомлений про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разінеявки в судове засідання учасника справи без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Окрім того, у відповідності до ч. 2 ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку.

Встановивши, що сторона апелянтів заяви про продовження процесуальних строків не подавала, колегія суддів порадившись на місці увалила розглядати справу за відсутності належним чином повідомлених позивача ОСОБА_6 та її представника ОСОБА_9

Стороною апелянтів 18.02.2019 року до канцелярії суду апеляційної інстанції було подано ряд клопотань.

Розглянувши у судовому засіданні 18.03.2019 року клопотання представника ОСОБА_6 - ОСОБА_9 про призначення посмертної судово-медичної експертизи, колегія суддів ухвалила відмовити у задоволенні вказаного клопотання у зв'язку із тим, що у суді першої інстанції таке клопотання не заявлялось.

Також, на обговорення була поставлена заява представника ОСОБА_6 - ОСОБА_9 про виклик свідків та вислухавши думку учасників справи колегія суддів ухвалила відмовити у задоволенні вказаної заяви, у зв'язку із тим, що у суді першої інстанції клопотання про виклик свідка ОСОБА_10 не заявлялось, а відносно свідка ОСОБА_8, таке клопотання було подано з порушенням вимог ч. 3 ст. 91 ЦПК України.

Так, представником ОСОБА_6 - ОСОБА_9 було подано клопотання про витребування доказів, вислухавши думку учасників справи колегія суддів ухвалила відмовити у задоволенні вказаної заяви, у зв'язку із тим, що такі докази вже були долучені до матеріалів справи та у суді першої інстанції таке клопотання не заявлялось.

Також, представником ОСОБА_6 - ОСОБА_9 було подано клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи, вислухавши думку учасників справи колегія суддів ухвалила відмовити у задоволенні вказаного клопотання та повернути його апелянту, у зв'язку із тим, що у суді першої інстанції таке клопотання не заявлялось.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, яка з'явилась у судове засідання, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає відхиленню, а судове рішення залишенню без змін на підставі наступного.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_6 є рідною сестрою померлої ОСОБА_11 /т. 1 а.с. 6-7/

Відповідач ОСОБА_7 є сином ОСОБА_11 /т. 1 а.с. 71/

Згідно свідоцтва про смерть, виданого відділом державної реєстрації смерті ГТУЮ у м. Києві Серія НОМЕР_1 актовий запис № 18782, ОСОБА_11 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року. /т. 1 а.с. 5/

На підставі претензії кредитора ПАТ «Ідея Банк» 06.02.2017 року відкрито спадкову справу № 171/2017 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 р. ОСОБА_11 /т. 1 а.с. 61-76/

ОСОБА_7 звернувся до П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою від 25.04.2017 року про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_11 /т. 1 а.с. 67/

17.07.2017 року Шістнадцятою Київською нотаріальною конторою направлено лист №1999/2017 ОСОБА_6, в якому останню повідомлено про те, що вона не була прописана з спадкодавцем та пропустила строк для прийняття спадщини. /т. 1 а.с. 10/

ОСОБА_6 звернулася до П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою від 03.10.2017 року, в якій просила зупинити вчинення нотаріальних дій по спадковій справі № 171/2017 до вирішення справи про усунення від спадкування сина померлої ОСОБА_11 ОСОБА_7 /т. 1 а.с. 73/

Також, судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 19.10.1999 року, виданого Дніпровською районною державною адміністрацією м. Києва, квартира АДРЕСА_2 на праві приватної спільної сумісної власності зареєстрована за ОСОБА_11 та ОСОБА_7 в рівних долях. /т. 1 а.с. 36/

Відповідно до довідки, яка міститься в матеріалах спадкової справи, разом із померлою ОСОБА_11 на день її смерті та на протязі шести місяців після її смерті за адресою АДРЕСА_2 проживав та був зареєстрований син ОСОБА_7 /т. 1 а.с. 70/

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції вірно керувався нормами ст. 1216 ЦК України, відповідно до якої спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців); ст. 1218 ЦК України, яка визначає, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті; ст. 1258 ЦК України, згідно якої, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово; ст. 1261 - 1262 ЦК України, яка вказує, що в першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця; ч. 1-5 ст. 1224 ЦК України не мають права на спадкування особи, які умисно позбавили життя спадкодавця чи будь-кого з можливих спадкоємців або вчинили замах на їхнє життя, не мають права на спадкування особи, які умисно перешкоджали спадкодавцеві скласти заповіт, внести до нього зміни або скасувати заповіт і цим сприяли виникненню права на спадкування у них самих чи в інших осіб або сприяли збільшенню їхньої частки у спадщині, за рішенням суду особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Доводи апеляційної скарги про те, що необґрунтовано відмовлено у клопотанні про допит свідка ОСОБА_8, який міг би підтвердити неналежну поведінку відповідача, колегією суддів не приймаються до уваги, на підставі наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 91 ЦПК України, заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Вказане клопотання було подано після того, як суд першої інстанції розпочав розгляд справи по суті.

Отже, судом обґрунтовано було відмовлено у задоволенні клопотання про виклик свідка ОСОБА_8, оскільки був порушений порядок подання такого клопотання.

Доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції необґрунтовано прийнято сторону відповідача, лише з його слів, при цьому не враховано, що він до смерті спадкодавця ніде не працював, вів аморальний спосіб життя, здійснював психологічне та фізичне насильство по відношенню до неї, примушував її отримувати кредити та заставляти речі у ломбард задля його потреб, псував майно у квартирі, колегією суддів не приймаються до уваги як такі, що спростовуються показами свідків.

Також, колегією суддів не приймаються до уваги доводи апеляційної скарги про те, що неправомірні дії відповідача призвели до хвороби спадкодавця та подальшої смерті, на підставі наступного.

В матеріалах справи міститься постанова Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві від 14.04.2017 року про закриття кримінального провадження, відповідно до якої встановлено, що до Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві надійшла заява ОСОБА_6 про те, що 05.12.2016 р. приблизно о 21:10 год. невстановлена досудовим розслідуванням особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2, нанесла тілесні ушкодження ОСОБА_11, ІНФОРМАЦІЯ_1. При проведені досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_11 06.12.2016р. викликала швидку медичну допомогу, яка по приїзду надала допомогу та госпіталізувала її до КМК ЛШМД з діагнозом хронічний гепатит з переходом в цироз, гостра печінко-ниркова недостатність. ІНФОРМАЦІЯ_2 р. ОСОБА_11 померла. Інформація викладена в заяві ОСОБА_6 не знайшла свого підтвердження. Кримінальне провадження було закрито у зв'язку із відсутністю події кримінального правопорушення. /т. 1 а.с. 99/

Також, як зазначено у довідці Міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги м. Києва, померла ОСОБА_11 потрапила у зазначену лікарню 06.12.2016 року з діагнозом хронічний гепатит з переходом в цироз печінки, синдром портальної гіпертензії-асцит, силеномегалія, гостра печінково-ниркова недостатність, жовтуха змішаного ґенезу, двобічна нижньодольова застійна бронхопневмонія та атеросклеротичний міокардіосклероз, який і спричинив ІНФОРМАЦІЯ_2 року смерть. /т. 1 а.с. 102/

Отже, виходячи з обставин викладених вище, смерть ОСОБА_11 наступила внаслідок ряду захворювань, а не неправомірні дій з боку її сина ОСОБА_7

Доводи апеляційної скарги в частині пропущеного строку для прийняття спадщини, колегією суддів не приймаються до уваги на підставі наступного.

Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

17.07.2017 року Шістнадцятою Київською нотаріальною конторою направлено лист №1999/2017 ОСОБА_6, в якому останню повідомлено про те, що вона не була прописана з спадкодавцем та пропустила строк для прийняття спадщини.

Жодних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач не надала.

Таким чином, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та містяться на формальних міркуваннях.

Відповідно до ч.1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 375, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15 листопада 2018 року - залишити без задоволення.

Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15 листопада 2018 року - залишити без змін.

Постанову суду апеляційної інстанції може бути оскаржено у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: