Провадження № 2/185/1347/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2019 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянувши у відкритому заочному судовому засіданні у м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Донецької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2018 року, відповідно до статті 1 Закону України "Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв'язку з проведенням антитерористичної операції" та розпорядження голови Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 2710/38-14 від 02.09.2014 року, ОСОБА_1 звернулася до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Донецької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері ОСОБА_2, яка померла 14 січня 2018 року.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначила, що 14 січня 2018 року померла її мати ОСОБА_2. Після її смерті залишилося спадкове майно, а саме: будинок № 22 по проспекту Партизанському у м. Донецьку та сума пенсійних виплат, які належали померлій, але не були одержані за життя. Спадкоємцями за законом першої черги є вона та її рідна сестра ОСОБА_3, яка спадщину не прийняла. Оскільки її мати постійно проживала у м. Донецьку, видане свідоцтво про смерть матері на території ДНР не відповідало вимогам чинного законодавства України, тому вона вимушена була звертатися до суду з заявою про встановлення факту смерті її матері. 04 вересня 2018 року нею було отримано свідоцтво про смерть матері ОСОБА_2. 05 листопада 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у звязку з пропуском строку для прийняття спадщини. У встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, так як не могла отримати свідоцтво про смерть матері.

У судове засідання позивач не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

Представник позивача у судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не зявився, не повідомив суд про причини не явки, хоча був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, заяв про розгляд справи за його відсутності суду не надав.

Суд, на підставі ст. 281 ЦПК України, ухвалив розглядати справу заочно.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Стаття 1217 ЦК України встановлює, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Відповідно до статті 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Стаття 1297 ЦК України встановлює обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Так, судом встановлено, що позивач є рідною дочкою ОСОБА_2, яка померла 14 січня 2018 року, що підтверджується копією свідоцтва про народження, та свідоцтвом про укладення шлюбу. Після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно. Позивач своєчасно не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті матері у звязку з тим, що ОСОБА_2 померла у м. Донецьку, видане свідоцтво про смерть на території ДНР не відповідало вимогам чинного законодавства України, тому позивач вимушена була звертатися до суду з заявою про встановлення факту смерті матері ОСОБА_2, яка померла 14 січня 2018 року. 04 вересня 2018 року Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві видано свідоцтво про смерть ОСОБА_2, яка померла 14 січня 2018 року.

Враховуючи встановлені судом обставини, які вказують на поважність причин пропуску, суд вважає за можливе визначити позивачу тримісячний строк для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 259, 263, 264, 265, 280-284 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Донецької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 додатковий тримісячний строк для подання заяви до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері ОСОБА_2, яка померла 14 січня 2018 року.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя В.М. Бондаренко