ЄУН № 336/1609/19
пр. № 2/336/1882/2019
УХВАЛА

Іменем України

20 березня 2019 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Дацюк О.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, що не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_4, про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на частку автомобілю, визнання права на спадкування нарівні із спадкоємцями першої черги на частку у квартирі, будинку та збережень,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3, в якому просить встановити факт проживання однією сімєю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_5 з 2005 року по 07.06.2016 року, визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку автомобілю ВАЗ 21144, 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1, та на 1/2 збережень у ПриватБанку; визнати за ОСОБА_1 право на спадкування нарівні із спадкоємцями 1 черги за законом після смерті ОСОБА_5 07.06.2016 року на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1, на 1/6 частку автомобілю ВАЗ 21144, 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1, 1/6 збережень у ПриватБанку.

Статтею 175 ЦПК України встановлені вимоги до позовної заяви. Так, позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обовязковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у звязку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Статтею 134 ЦПК України вказано, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в звязку із розглядом справи.

Статтею 177 ч. 4 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вказував Європейський суд з прав людини у рішенні «Креуз проти ОСОБА_5» за заявою № 28249/95 від 19.06.2001 «право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов'язків", пункт 1 статті 6 залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети.

Подана позивачем позовна заява нормам ЦПК України не відповідає.

Так, позивачем не вказані відомості про дати народження відповідачів, реєстраційні номери облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі) щодо відповідачів, відомі номери засобів звязку, адреси електронної пошти відповідачів.

Також позивачем не вказані підстави звернення з позовом до ОСОБА_2п. та ОСОБА_3, адже не зазначено, чи прийняли такі особи спадщину після смерті ОСОБА_5Ію та чи оспорюють чи не визнають спадкові права позивача.

Крім того, позовні вимоги позивачем заявлені не конкретно, адже не вказано, на які саме збереження у ПриватБанку позивач просить визнати право власності та право на спадкування, не зазначено суму збережень та підставі їх виникнення.

Також позивачем не надано дійсних документів на підтвердження вартості майна, про право власності на яке нею заявлено вимоги, а також і ціна позову визначена безпідставно.

Довідки про вартість майна датовані лютим та груднем 2017 року, тож очевидно не є дійсними на момент предявлення позову, адже не містять актуальної інформації про дійсну вартість автомобілю.

Між тим, враховуючи, що предметом позову є автомобіль та невизначена суму збережень, сума судового збору, зазначена позивачем, очевидно не відповідає дійсній вартості майна.

Як вказував Європейський суд з прав людини у рішенні «Креуз проти ОСОБА_5» за заявою № 28249/95 від 19.06.2001 «право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов'язків", пункт 1 статті 6 залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети.

Статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір» № 3674 від 08.07.2011 року ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлена на рівні 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, оскільки зазначена позивачем ціна позову очевидно не відповідає дійсній вартості майна, тож, виходячи з вимог ст. 176 ЦПК України, ст. 4, ст. 6 ч. 2 Закону України «Про судовий збір», суд попередньо визначає розмір судового збору, який належить сплатити позивачеві за вимогу майнового характеру, у три прожиткових мінімума для працездатних осіб.

В іншому випадку позивачем може бути наданий висновок атестованого судового експерта на підтвердження дійсної вартості майна (автомобілю).

Також позивач має вказати про які саме збереження та в якій саме сумі йдеться мова в позовній заяві.

Ціна позову у такому випадку буде складатись з дійсної вартості 1/2 частки автомобілю на час звернення із позовом у відповідності до висновку ескперта та 1/2 частки грошових збережень.

Окрім позовної вимоги майнового характеру, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, а саме: про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу та про визнання права на спадкування разом з спадкоємцями першої черги.

Тож, з урахуванням положень ст. 6 Закону України «Про судовий збір» позивач має сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру в сумі 768,40 гривень за кожну вимогу, а також судовий збір за позовні вимоги майнового характеру у відповідності до розміру, попередньо визначеного судом три прожиткових мінімуми для працездатних осіб (5763 гривні).

Також для підтвердження дійсної вартості майна позивачем може бути наданий висновок атестованого судового експерта про вартість автомобілю ВАЗ, а також визначено суму збережень, про право власності на які заявлено вимоги.

З урахуванням вже сплаченої суми судового збору у 1234,20 гривень, позивачеві слід доплатити 6065,60 гривень.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків шляхом надання уточненої позовної заяви, в якій мають бути викладені підстави звернення з позовом до відповідачів, уточнені позовні вимоги в частині збережень ПриватБанку, доплати судового збору у відповідності до розміру, попередньо визначеного судом. Так, позивачеві належить оплатити судовий збір в сумі 6065,60 гривень, надати оригінал платіжного документу на підтвердження сплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа, що не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_4, про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на частку автомобілю, визнання права на спадкування нарівні із спадкоємцями першої черги на частку у квартирі, будинку та збережень залишити без руху.

Попередньо визначити позивачеві розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання позовної заяви в частині вимоги майнового характеру, у три прожиткових мінімума для працездатних осіб, що дорівнює 5763 гривням.

Надати позивачеві пятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення вищезазначених недоліків.

Надіслати копію ухвали позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.І. Дацюк