Провадження № 2/643/5553/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.11.2019

26 листопада 2019 року м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 , зацікавлені особи: Державного підприємства «СЕТАМ», ТОВ Фінансова компанія «Форінт», ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», Приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А., про забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Московського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», ТОВ Фінансова компанія «Форінт», ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», Приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. про визнання електронних торгів недійсними.

Справу визначено розглядати у порядку спрощеного позовного провадження.

Разом з позовом, з боку позивача надійшла заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, а саме: нежитлова будівля літ. «Б-4», загальною площею 390,5 кв.м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; та шляхом призупинення свідоцтва № 382 від 11.11.2019, засвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Непочатих В.В. про право власності на нежитлову будівлю на ім`я ОСОБА_2 до з`ясування обставин, а саме: нежитлова будівля літ. «Б-4», загальною площею 390,5 кв.м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заяви зазначила, що на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенка Д.А. перебуває виконавче провадження з виконавчих дій за рішенням суду по справі № 643/16210/16. В ході проведення виконавчих дій встановлено, що боржнику на праві власності належить майно: нежитлова будівля літ. «Б-4», загальною площею 390,5 кв.м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . 28.10.2019 відбулися відкриті електронні торги по лоту № 376996 з реалізації арештованого майна - нежитлової будівлі літ. «Б-4», загальною площею 390,5 кв.м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . З оцінкою про початкову вартість арештованого майна державний виконавець позивача не ознайомив. В подальшому приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. звернувся до Державного підприємства «Сетам» із заявою на реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів.Приватний виконавець Бабенко Д.А. на підставі протоколу електронних торгів склав акт про проведені електронні торги, а не акт про реалізацію предмета іпотеки, відповідно до якого майно боржника реалізовано на електронних торгах ДП «Сетам», а переможцем визнано ОСОБА_2 . Позивачу не було відомо ні про вартість арештованого майна, ні про проведення перших, других та третіх електронних торгів. На теперішній час, ОСОБА_1 вважає, що є реальна загроза втратити своє майно, тому невжиття заходів забезпечення позову може призвести до втрати даного майна.

Суд, дослідивши матеріали заяви, матеріали позовної заяви у межах вирішення заяви позивача про вжиття заходів забезпечення позову, дійшов до такого.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно приписів п. 1 ч. 1 та ч. 3 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

У ч. 1 п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено судам, що вирішуючи питання щодо застосування певного виду забезпечення позову, суди повинні виходити з того, що наведений у ч. 1 ст. 152 ЦПК перелік видів такого забезпечення не є вичерпним, тому за наявності відповідного клопотання можуть бути застосовані й інші його види, але з урахуванням обмежень, установлених ч. 4 зазначеної статті. Недопустимо забезпечувати позов шляхом зупинення виконання судових рішень, що набрали законної сили.

У п. 4 цієї Постанови зазначено, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, пропорційність.

У статті 11 ЦПК України надано визначення пропорційності у цивільному судочинстві, згідно до якого суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

З матеріалів заяви дійсно вбачається спір про право між сторонами, однак позивачем не надано жодних доказів того, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Окрім того, у суду відсутні підстави вважати, що виконання імовірного ріщення у даній справі може залежати від накладення арешту на об`єкт нерухомості.

Отже, вищезазначене позбавляє дійти висновку про необхідність достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову в майбутньому може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

На підставі викладеного, суд вважає заяву необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 149-153, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 , зацікавлені особи: Державного підприємства «СЕТАМ», ТОВ Фінансова компанія «Форінт», ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», Приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А., про забезпечення позову - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Сугачова