Справа № 177/2377/18
Провадження № 2/177/352/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

12 березня 2019 року

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: Шоста криворізька державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач 21.12.2018 звернулася до суду з указаною позовною заявою та просила визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказувала, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4, який за життя склав заповіт, згідно з яким належний йому житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, а також земельну ділянку для його обслуговування, розташовані за адресою: АДРЕСА_1, заповів позивачу.

При зверненні ОСОБА_1 до Шостої криворізької державної нотаріальної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, після смерті ОСОБА_4., постановою нотаріуса від 23.06.2018 їй було відмовлено у видачі такого, у зв'язку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини.

Як на поважність причин пропуску цього строку позивач вказує, що вона зоб'єктивних причин не змогла вчасно подати заяву до нотаріальної контори, оскільки не є родичем спадкодавця та про те, що він помер, а також, що склав за життя заповіт на неї, дізналася нещодавно від доньки ОСОБА_4 Також, відповідно до зазначених вимог законодавства, з часу відкриття спадщини не вчинено посадовими особами органу місцевого самоврядування та нотаріусом дій для повідомлення її про відкриття спадщини, не здійснювалося виклику їх як спадкоємців за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, не роз'яснено право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця. Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини пропущено нею з поважних, не залежних від її волі та її волевиявлення причин.

У судове засідання позивач та її представник у судове засідання не з'явилися, просили розглядати справу за їх відсутності та задовольнити позовну заяву з мотивів наведених у ній (а.с.52).

Відповідачі, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 правом на участь у судовому засіданні не скористалися, подали через канцелярію суду, кожна окремо, заяви, відповідно до яких просили справу розглядати за їх відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечували (а.с.28-29).

Третя особа: нотаріус Шостої криворізької державної нотаріальної контори, будучи повідомленим належним чином про час, місце та дату судового розгляду, у судове засідання не з'явився, причини неявки не повідомив.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Встановивши відсутність підстав, передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України для відкладення розгляду справи по суті, враховуючи визнання відповідачами заявлених позивачем вимог, дослідивши надані докази, суд вважає за можливе задовольнити позов з огляду на наступні для того законні підстави.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 (а.с.10).

За життя останній склав заповіт, згідно з яким житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1, в якому він проживав до дня своєї смерті (а.с.9), а також земельну ділянку для його обслуговування, заповів ОСОБА_1, позивачу по справі.

Згідно з ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла до інших осіб.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За приписами ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1233 ЦК України визначає, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно з ст. 1235 ЦК України, заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Як видно зі спадкової справи, заведеної Шостою криворізькою державною нотаріальною конторою № 139/2018, після смерті ОСОБА_4, із заявою про прийняття спадщини звернулися ОСОБА_3, а також позивач по справі, ОСОБА_1, інші особи із заявами про прийняття спадщини не зверталися, свідоцтво про право на спадщину не видавалось (а.с.38-51).

При зверненні позивача ОСОБА_1 до Шостої криворізької державної нотаріальної контори, постановою нотаріуса від 23.10.2018 їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, у зв'язку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини (а.с.50).

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно з ч. 1 ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Статтею 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, встановлений ЦК України шестимісячний строк прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, закінчився 04.04.2018.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При цьому пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7 визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов'язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз'яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Як зазначає позивач, вона не звернулася до нотаріуса із заявою для прийняття спадщини у визначені законом строки, оскільки не знала, що спадкодавець, ОСОБА_4 помер, а також, що останній склав за життя на неї заповіт. Крім того вказувала, що не є родичем спадкодавця та про вказані обставини нещодавно дізналася від його доньки, що не заперечувалося відповідачами по справі.

Також, суд враховує, що відповідно до зазначених вимог законодавства, з часу відкриття спадщини не вчинено посадовими особами органу місцевого самоврядування та нотаріусом дій для повідомлення сторони у справі про відкриття спадщини, не здійснювалося виклику її як спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, не роз'яснено право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця.

Зазначені обставини ніким не спростовано. Також суд враховує, що відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог.

Оскільки однією з загальних засад цивільного законодавства згідно з ст. 3 ЦК України є судовий захист цивільного права та інтересу, а Законом України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що метою здійснення правосуддя є захист прав, свобод та законних інтересів людини і громадянина, тому суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства та захисту права, повинен сприяти учасникам цивільних правовідносин, які звернулися до суду у відповідності до ст. 4 ЦПК за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у реалізації ними цих прав, у тому числі і спадкових.

З огляду на вищевикладене, суд вважає причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини поважними і об'єктивними, та приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог позивачів і враховуючи обставини справи, вважає за необхідне визначити позивачам додатковий строк, достатній для подання ними заяви про прийняття спадщини, тривалістю три місяці.

Керуючись ст. ст. 4, 5, 10, 13, 19, 76-81, 89, 133, 141, ч. 2 ст. 247, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: Шоста криворізька державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженці м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_1), додатковий строк, тривалістю 3 (три) місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці, обчислювати з дня набрання даним рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Криворізький районний суд Дніпропетровської області, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: