Справа № 215/304/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2019 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді - Камбул М.О.,

при секретарі судового засідання - Азаренко К.М.,

за участю: позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

розглянувши в порядку ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ часток в праві сумісної власності,-

СУТЬ СПОРУ:

Стислий виклад позиції позивача.

16.01.2019 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою про виділ часток в праві сумісної власності до ОСОБА_2, просить виділити частки в праві спільної сумісної власності подружжя, встановивши, що її батькам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 померлим за життя належало по 1/2 частки квартири АДРЕСА_1, та по 1/2 частки квартири АДРЕСА_2, оскільки приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу ОСОБА_5 їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, так як визначити належну померлим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 частку не є можливим, тому рекомендовано звернутися до суду.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що на підставі свідоцтва про право власності на житло № Т633 від 28.07.1993, квартира АДРЕСА_3 належала на праві спільної сумісної власності її батькам, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та на підставі договору купівлі-продажу від 11.08.2004 квартира АДРЕСА_4 належала на праві приватної власності її матері, ОСОБА_4

13.02.2016 помер її батько, ОСОБА_3 Після його смерті відкрилася спадщина на частину квартири. Вона та її брат, відповідач по справі ОСОБА_2 є спадкоємцями першої черги за законом. Вказує, що вона фактично прийняла спадщину, оскільки на момент відкриття спадщини постійно проживала із спадкодавцем. Відповідач спадщину після батька ОСОБА_3, померлого, 13.02.2016, не прийняв, з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертався, на момент відкриття спадщини із спадкодавцем постійно не проживав.

Звернувшись до приватного нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадщину, так як не були виділені частки батьків в праві спільної сумісної власності подружжя, тому рекомендовано звернутися до суду.

Крім того, мати, ОСОБА_4, 02.02.2018 померла. Після її смерті також відкрилася спадщина на частину вказаної вище квартири. З заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері вона не зверталась.

Заяви, клопотання учасників справи.

Позивач ОСОБА_6 в судове засідання не з'явилася, 01.03.2019 надала до суду заяву про підтримання позову та про розгляд справи за її відсутності (а.с. 31).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, надав 04.12.2018 до суду заяву про визнання позову, та просить розглядати справу за його відсутності (а.с. 29).

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08.02.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження, призначено до підготовчого судового засідання на 09-00 год. 01.03.2019.

Ухвалою суду від 01.03.2019 закрито підготовче провадження по вказаній цивільній справі та призначено до судового розгляду по суті на 11-15 год. 20.03.2019 та витребувано у приватного нотаріуса Криворізької міського нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_5 інформацію, хто звертався з заявою про прийняття спадщини та чи посвідчувався заповіт після смерті ОСОБА_3, померлого 13.02.2016, та після смерті ОСОБА_7, померлої 02.02.2018.

Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

На підставі свідоцтва на право власності на житло № Т633, яке видане 28.07.1993 Органом приватизації управління житлово-комунального господарства Криворізької міської Ради народних депутатів, квартира АДРЕСА_3 на праві спільної сумісної власності належала ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 4), які перебували у зареєстрованому шлюбі з 09.12.1962 (а.с. 10) та мали доньку ОСОБА_8П.(після реєстрації шлюбу змінила прізвище на «Неседкіна» (а.с. 12), ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 11), сина ОСОБА_9 ( після реєстрації шлюбу змінив прізвище на «Гудзенко» (а.с. 14), ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 13).

Згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданого КП «КБТІ» від 26.08.2004, квартира АДРЕСА_5 (ОСОБА_10) в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, на підставі договору купівлі-продажу від 11.08.2004, засвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу ОСОБА_11 та зареєстрованого в реєстрі за № 10706, належала на праві приватної власності ОСОБА_4

Вказана квартира була придбана ОСОБА_4 в період перебування у шлюбі з ОСОБА_3

13.02.2016 ОСОБА_3, помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-КИ № 674555 від 13.02.2016 (а.с.6).

Згідно довідки № 9350 від 21.08.2018, наданої відділом реєстрації місця проживання громадян виконкому Тернівської районної у місті ради, на момент смерті ОСОБА_3 у квартирі АДРЕСА_6 були зареєстровані: ОСОБА_1, ОСОБА_12 та ОСОБА_13 (а.с. 7).

Листом № 411/02-14 від 14.11.2018, приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу ОСОБА_5, відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину, так як визначити належну померлим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 частку не є можливим (а.с. 8).

ОСОБА_4 померла 02.02.2018, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-КИ № 792738 від 02.02.2018 (а.с. 9).

12.03.2019 приватним нотаріусом Криворізької міського нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_5М надано листа та інформаційну довідку зі Спадкового реєстру від 28.02.2019, відповідно до якої приватним нотаріусом 01.09.2018 було заведено спадкову справу за № 120/2018 після смерті 13.02.2016 ОСОБА_3М, ІНФОРМАЦІЯ_3, за заявою про прийняття спадщини, поданою донькою померлого ОСОБА_1 Крім ОСОБА_1 спадкоємцем за законом є син померлого ОСОБА_2, який спадщину не прийняв (а.с. 41-43).

На запит суду, 12.03.2019 приватним нотаріусом Криворізької міського нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_5М надано листа та інформаційну довідку зі Спадкового реєстру від 28.02.2019, відповідно до якої приватним нотаріусом 11.02.2019 було заведено спадкову справу за № 121/2018 після смерті 02.02.2018 ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, за заявою про прийняття спадщини, поданою сином померлої ОСОБА_2 Крім ОСОБА_2 спадкоємцем за законом є донька померлої ОСОБА_1, яка спадщину не прийняла (а.с. 37-39).

Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Суд вважає можливим, відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, розглянути справу за відсутності учасників справи, які надали заяви про розгляд справи за їх відсутності та на підставі наявних у суду матеріалів.

Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України, рішення суду повинно бути ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, суд вважає, що позов слід задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Правилами ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Частиною 2 ст. 355 ЦК України встановлено, що майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною 1 ст. 369 ЦК України встановлено, що співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Згідно ч. 1, 2 ст. 370 ЦК України, співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом.

У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Відповідно до ч.2 ст.372 ЦК України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Оскільки спадкова квартира АДРЕСА_3 належала ОСОБА_3, померлому 13.02.2016 та ОСОБА_4, померлій 02.02.2018, при житті на праві спільної сумісної власності, а квартира АДРЕСА_5 (ОСОБА_10) в м. Кривому Розі Дніпропетровської області була придбана ОСОБА_4, померлою 02.02.2018, при житті під час перебування у шлюбі з ОСОБА_3, померлим 13.02.2016, тобто також є спільною сумісною власністю подружжя, у позивача існують перешкоди в отриманні свідоцтва про право на спадщину, оскільки не визначені частки співвласників в праві спільної сумісної власності, тому врахувавши та проаналізувавши викладені норми права, суд вважає можливим позов задовольнити та встановити частки в праві спільної сумісної власності подружжя, визнавши, що ОСОБА_3, померлому 13.02.2016, та ОСОБА_4, померлій 02.02.2018, за життя кожному з них, належало по 1/2 частині квартири АДРЕСА_3, загальною площею 61,1 кв.м., та по 1/2 частині кожному з них, квартири АДРЕСА_5 (ОСОБА_10) в м. Кривому Розі Дніпропетровської області

На підставі ст. 41 Конституції України, ст. ст. 16, 368, 369, 370 ЦК України, ст.ст. 7, 19, 141, 268, 272, 273 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ часток в праві сумісної власності - задовольнити.

Виділити частки в праві спільної сумісної власності подружжя, встановивши, що ОСОБА_3, померлому 13.02.2016, та ОСОБА_4, померлій 02.02.2018, за життя кожному з них, належало по 1/2 частині квартири АДРЕСА_3, загальною площею 61,1 кв.м., та по 1/2 частині кожному з них, квартири АДРЕСА_5 (ОСОБА_10) в м. Кривому Розі Дніпропетровської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду або через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено та підписано 20 березня 2019 року.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП - НОМЕР_1, місце проживання за адресою: 50047, м. Кривий Ріг, вул. Карбишева, 16/76.

Відповідач: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, місце проживання за адресою: 50047, м. Кривий Ріг, вул. Сергія Колачевського, 146/23.

СУДДЯ: