справа № 274/5026/19
провадження № 2/0274/2087/19
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

26.11.2019 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бердичева Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області про визнання частки в спільній сумісній власності, -

В с т а н о в и в :

Позивач звернулася до суду з позовом, в якому просила визнати, що частка ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та її частка, у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становить 1/2 частини за кожним.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 30.12.2013 року на квартиру АДРЕСА_1 та згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності співвласниками квартири являються ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зазначена квартира належить співвласникам на праві спільної сумісної власності.

ІНФОРМАЦІЯ_1 чоловік позивачки - ОСОБА_2 помер. Позивач являється спадкоємицею майна покійного.

30.07.2019 року позивач звернулась до Бердичівської державної нотаріальної контори з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_2 , проте державним нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії з з тих підстав, що не визначено розмір частки спадкодавця у майні, що належить співвласникам на праві спільної сумісної власності.

Оскільки позивач позбавлена можливості здійснити своє право на спадкування та отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, в зв`язку з наведеними у постанові нотаріуса підставами, то таке право підлягає відновленню в судовому порядку. Тому позивач просить визначити, що частка померлого ОСОБА_2 у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становить 1/2 частини, відповідно її частка - також 1/2 частини вищезазначеної квартири.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали в повному обсязі.

Представник відповідача - Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області Кухар О.І. в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розглянути справу у його відсутності, в межах чинного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як підтверджується матеріалами справи, відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 30.12.2013 року на квартиру АДРЕСА_1 та згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності співвласниками зазначеної квартири являються ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Зазначена квартира належить співвласникам на праві спільної сумісної власності (а.с. 12-13).

21.11.2018 року ОСОБА_2 співвласник квартири АДРЕСА_1 , помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 9).

Позивач - дружина померлого ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу (а.с. 11).

30.07.2019 року позивач звернулась до Бердичівської державної нотаріальної контори з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_2 , проте державним нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії з з тих підстав, що не визначено розмір частки спадкодавця у майні, що належить співвласникам на праві спільної сумісної власності (а.с. 8).

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Статтею 1216 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 ст. 1226 ЦК України передбачено, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Положеннями ст. 370 ЦК України передбачено, що співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного з співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦК України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними.

Як зазначено в пункті 3.4 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», розглядаючи спори, пов`язані із спадкуванням частки майна, що у спільній сумісній власності, судам слід звертати увагу на те, що згідно із ст. 368 ЦК спільною власністю є не лише майно, набуте подружжям за час шлюбу, якщо інше не встановлено договором або законом, а й майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім`ї, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі. У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.

Як вбачається з матеріалів справи, що за життя спадкодавець не укладав з іншими співвласниками квартири договір щодо поділу часток майна, що знаходиться у спільній сумісній власності, або виділу частки такого майна. За таких обставин частки співвласників у праві власності на квартиру є рівними.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та позов підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, ст.ст. 15, 368, 370, 372, 1226 ЦК України, керуючись ст. ст. 77-83, 89, 95, 211, 259, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд,-

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області про визнання частки в спільній сумісній власності задовольнити.

Визначити, що частка померлого ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становить 1/2 частину.

Визначити, що частка ОСОБА_1 , у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становить 1/2 частину.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть також подаватися учасниками справи до або через відповідні суди.

Головуючий: Т.М. Вдовиченко