справа №619/4097/18
провадження №2/619/209/19
У Х В А Л А

19 березня 2019 року

Дергачівський райсуд Харківської області у складі:

головуючого судді Кононихіної Н. Ю.

при секретарі Мєщан І. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дергачі

цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «про поділ майна подружжя»

та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 «про поділ майна подружжя»,

встановив:

09.10.2018 року до суду звернулася позивач ОСОБА_1 із позовом до ОСОБА_2 Я.«про поділ майна подружжя».

Ухвалою Дергачівського райсуду Харківської області від 10.10.2018 року позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного, з призначенням підготовчого судового засідання на 02.11.2018 року з встановленням строків для подачі відзиву на позов у 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження та розясненням права надання зустрічного позову та відзиву на основний позов та додатковим розясненням, що у разі ненадання відзиву на позову - справа буде розглянута за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Дергачівського райсуду Харківської області від 02.11.2018 року відмовлено у задоволенні клопотання про фактичний розшук та встановлення речей, які перебувають на праві спільної приватної власності сторін, а саме грошових коштів в безготівковій формі на рахунках банківських установ,відкритих відповідачем, як фізичною особою або як ФОП за останні три роки, та проведення розшукових дій відносно таких обставин: чи були відкриті рахунки поточні, карткові, депозитні, кредитні та будь-які інші на імя ОСОБА_2, ІНН НОМЕР_1 як фізичної особи чи ФОП на момент 02.10.2015 року та до жовтня 2018 року, з наданням інформації щодо виду кожного відкритого рахунку, його номеру, періоду обслуговування, руху за даними рахунками з виписками щодо даних обставин, також з ціллю розшуку подружнього майна сторін зобовязати Банки України надати інформацію на момент жовтня 2018 року щодо депозитарних сейфових та банківських - ячейок на імя ОСОБА_2, ІНН НОМЕР_1.

02.11.2018 року до суду звернувся ОСОБА_2 до ОСОБА_1 із зустрічним позовом «про поділ майна подружжя.

Ухвалою Дергачівського райсуду Харківської області від 02.11.2018 року зустрічна позовна заява залишена без руху для усунення недоліків зустрічного позову.

Ухвалою Дергачівського райсуду Харківської області від 10.01.2019 року зустрічна позовна заява прийнята до розгляду та обєднана в одне провадження з основним позовом, справа розглядається за правилами загального позовного провадження, з подовженням підготовчого судового засідання на 14.02.2019 року, з встановленням строків для подачі відзиву на зустрічний позов у 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження та розясненням сторонам обовязку надання доказів по справі.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 27.02.2019 року змінено ухвалу Дергачівського райсуду Харківської області від 02.11.2018 року, судова колегія встановила, що нема підстав для витребування доказів у вигляді грошових рахунків ОСОБА_2, т.я. представник позивача за основним позовом ОСОБА_3 просила зобовязати банківські установи надати вказану інформацію про грошові кошти ОСОБА_2 саме їй, а не суду.

Ухвалою Дергачівського райсуду Харківської області від 05 березня 2019 року підготовче провадження по справі закрито, справа призначена до розгляду по суті на 19 березня 2019 року. При цьому представник позивача за основним позовом прохала провести судове засідання за її відсутності, позивач ОСОБА_4 до судового засідання не зявилась, хоча сповіщена судом про дату, час та місце розгляду справи, причини неявки не повідомила, не зявилась без поважних причин; представник позивача за зустрічним позовом не заперечувала проти призначення справи до розгляду, позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, сповіщений про дату,час та місце розгляду справи, причини неявки не повідомив, не зявися без поважних причин. Інших клопотань сторін про витребування доказів на момент закінчення підготовчого судового засідання до Дергачівського райсуду Харківської області не надходило.

У відкритому судовому засіданні від 19.03.2019 року представник позивача за зустрічним позовом ОСОБА_5 заявив клопотання про відновлення процесуальних строків та витребування доказів про відомості щодо кількості грошових коштів на рахунках ОСОБА_2 та номери цих банківських рахунків, чи були відкриті і закриті рахунки поточні, карткові, депозитні, кредитні та будь-які інші на імя ОСОБА_2, ІНН НОМЕР_1 як фізичної особи чи ФОП на момент 02 жовтня 2018 року до 18.березня 2019 року, з наданням інформації та виписок щодо виду кожного відкритого рахунку, його номеру, періоду обслуговування, руху за даними рахунками з виписками щодо даних обставин, з наданням інформації на момент 02жовтня 2018 року до 18 березня 2019 року щодо депозитарних сейфових та банківських ячейок,індивідуальних банківських сейфів на праві оренди на імя ОСОБА_2. Відсутність даних відомостей на теперішній час заважає позивачу за основним позовом уточнити позовні вимоги і фактично правильно сформулювати предмет позову, тому основний позов не конкретизований в частині розподілу грошових вкладів подружжя.

Представник позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання, т.я. ухвалою Дергачівського райсуду Харківської області від 05.03.2019 року закрито підготовче провадження по справі, справа призначена до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. За таких обставин суд позбавлений можливості витребувати докази на стадії після закінчення підготовчого провадження.

Суд, вислухавши сторони, вивчивши матеріали справи, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно з положеннями ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; розяснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обовязки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов'язків.

Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь - які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до положень ч. 7-9 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобовязані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом пяти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов'язку подати витребувані судом докази.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов'язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

В заяві про забезпечення доказів представник позивача за основним позовом ОСОБА_5 посилається на те, що позивач та його представник не мають можливості самостійно отримати інформацію про відкриті банківські рахунки на імя відповідача ОСОБА_2 в банках України, оскільки такі документи містять конфіденційну інформацію та банківську таємницю та може бути розкрита на письмовий запит або з письмового дозволу відповідної юридичної чи фізичної особи або за рішенням суду.

При цьому відсутність у позивача відомостей про кількість грошових коштів на рахунках, про номери банківських рахунків не унеможливлює задоволення клопотання про витребування відомостей для зясування обсягу спільного сумісного майна подружжя.

Так, за змістом ст. 60 Закону України «Про банки і банківську діяльність» інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним чи третім особам при наданні послуг банку, є банківською таємницею.

Статтею 62 указаного Закону визначено перелік випадків, за яких інформація, що містить банківську таємницю, може бути розкрита банками, серед яких наявна така підстав, як судове рішення.

Відповідно до узагальнення Верховним Судом України судової практики розгляду справ по розкриття банками інформації, що містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб від 21.12.2009 року, розкриття банківської таємниці може здійснюватись у двох формах: адміністративній - забезпечується на вимогу компетентних осіб, зазначених у законі, безпосередньо банком і без попереднього звернення до суду; судовій - надається банком, але на вимогу суду або за рішенням суду.

У свою чергу, на вимогу суду банківська таємниця розкривається у двох випадках: а) суддею одноособово з дотриманням режиму секретності; б) судом при розгляді справи у господарському, адміністративному, кримінальному та цивільному судочинстві (щодо останнього, то це правило є актуальним для цивільних справ, у яких вирішуються спори: про поділ майна, про виконання аліментних зобов'язань, про спадкування, оскільки вони пов'язані з дослідженням доказів, що становлять банківську таємницю, витребуваних судом за клопотанням учасників процесу). Відбувається це, як правило, при вирішенні судом питань про забезпечення доказів, витребування доказів, про що судом постановляються процесуальні ухвали.

Таким чином, законом не заборонено розкриття банками інформації, що містить банківську таємницю, в порядку забезпечення доказів.

Згідно п.7 ч.2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд … вирішує питання про витребування додаткових доказів, визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів,якщо ці питання не були вирішені раніше .

Ухвалою Дергачівського райсуду Харківської області від 05 березня 2019 року підготовче провадження по справі закрито, справа призначена до розгляду по суті.

Таким чином, суд позбавлений можливості після призначення справи до розгляду по суті витребувати докази .

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 27.02.2019 року змінено ухвалу Дергачівського райсуду Харківської області від 02.11.2018 року, судова колегія встановила, що нема підстав для витребування доказів у вигляді грошових рахунків ОСОБА_2, т.я. представник позивача за основним позовом ОСОБА_3 просила зобовязати банківські установи надати вказану інформацію про грошові кошти ОСОБА_2 саме їй, а не суду.

Тобто на момент судового засідання Дергачівського райсуду Харківської області від 05.03.2019 року позивачу і представникам позивача за основним позовом було відомо суть ухвали Харківського апеляційного суду від 27.02.2019 року, де суд вказав на неправомірність дій представника позивача ОСОБА_3 «яка просить зобовязати банківські установи надати інформацію саме їй (про грошові внески ОСОБА_2 ), а не суду». Таким чином, у судовому засіданні від 05.03.2019 року сторона позивача за основним позовом могла ще надати додаткове уточнене клопотання про витребування будь-яких доказів правильно оформлене, але представник позивача просила розглядати справу за її відсутності та у судове засідання не зявилася, позивач теж у судове засідання не зявилася.

За таких обставин суд відмовляє у задоволенні клопотання представника позивача за основним позовом про відновлення процесуальних строків та витребування доказів.

На підставі вказаного та керуючись ст.ст. 116-118, 197 ЦПК України, суд

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання про відновлення процесуальних строків та витребування доказів про відомості щодо кількості грошових коштів на рахунках ОСОБА_2 та номери цих банківських рахунків, чи були відкриті і закриті рахунки поточні, карткові, депозитні, кредитні та будь-які інші на імя ОСОБА_2, ІНН НОМЕР_1 як фізичної особи чи ФОП на момент 02 жовтня 2018 року до 18 березня 2019 року, з наданням інформації та виписок щодо виду кожного відкритого рахунку, його номеру, періоду обслуговування, руху за даними рахунками з виписками щодо даних обставин, з наданням інформації на момент 02жовтня 2018 року до 18 березня 2019 року щодо депозитарних сейфових та банківських ячейок, індивідуальних банківських сейфів на праві оренди на імя ОСОБА_2.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги у 15-ти денний строк, з дня її проголошення (п. 15, п.п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н. Ю. Кононихіна