РОЗІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 327/342/19
Провадження № 2/327/142/2019
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

у зв`язку з невиконанням ухвали про залишення позову без руху

22.11.2019 року смт. Розівка

Суддя Розівського районного суду Запорізької області Кущ Т.М., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Єрмоленко Лілії Володимирівни до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки житлового будинку, -

В С Т А Н О В И В :

09 жовтня 2019 року ОСОБА_1 в собі представника адвоката Єрмоленко Л.В. звернувся до суду із вищезазначеним позовом до ОСОБА_2 , в якому просить суд виділити в натурі 1/2 частку житлового будинку АДРЕСА_1 , визнати за ним право власності на нерухоме майно як на самостійний об`єкт права власності та припинити право спільної часткової власності у розмірі 1/2 частки спірного житлового будинку. Крім того, ОСОБА_1 прохав суд звільнити його від сплати судового збору на підставі п.13 ст.15 Закону України «Про судовий збір».

Пред`явлена позовна заява ухвалою суду від 15 жовтня 2019 року була залишена без руху, оскільки позивачем порушені вимоги ст.175,177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Так, судом було зазначено, що позовна заява повинна містити, зокрема ім`я та по батькові сторін та інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування, поштовий індекс, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п.2,4,5 ч.3 ст.175 ЦПК України).

За змістом заяви позивач вказував, що власниками інших частин спірного домоволодіння є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .. Разом з тим, позов пред`явлено до ОСОБА_2 , вимоги до якої позивачем взагалі не обґрунтовано. Також позивачем за змістом позову зазначено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є однією и тією ж особою, проте доказів на підтвердження вказаної обставини ОСОБА_1 не надав та вимог до жодної із вказаних осіб, як власників інших часток будинку, не пред`явив.

Крім того, позивачем, разом з вимогою про виділення в натурі 1/2 частки житлового будинку, пред`являлися вимоги про визнання права власності на нерухоме майно, як на самостійний об`єкт права власності, та припинення права спільної часткової власності.

Суд звертав увагу позивача на те, що відповідно до ч.3 ст.364 Цивільного кодексу України (далі ЦК України), у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Також, суд звертав увагу позивача на те, що відповідно до п.2 Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України 18 червня 2007 року №55, об`єкти нерухомого майна, які підлягають технічній інвентаризації відповідно до Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Держбуду України від 24 травня 2001 року № 127, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 10 липня 2001 року за N 582/5773 (із змінами), а також єдині майнові комплекси, що належать на праві власності і розташовані на одній земельній ділянці, можуть бути поділені на самостійні об`єкти нерухомого майна. Поділ на самостійні об`єкти нерухомого майна провадиться відповідно до законодавства з наданням кожному об`єкту поштової адреси.

Таким чином, вимоги про визнання права власності на нерухоме майно, як на самостійний об`єкт права власності, та припинення права спільної часткової власності, на переконання суду з огляду на вищезазначене, є недоречними. Тим більше, що позивач прохає визнати за ним право власності на нерухоме майно як на самостійний об`єкт житловий будинок АДРЕСА_1 за відповідною адресою, хоча такий номер має весь будинок, який належить також і іншим співвласникам.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Відповідно до закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року N 3674-VI із змінами та доповненнями (далі Закон) позивач повинен сплатити за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 відсотка розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, ціну позову визначено в розмірі 66322 грн. 00 коп., отже судовий збір за подання позовної заяви становить 768 грн. 40 грн..

Позивачем судовий збір у визначеному Законом розмірі не сплачено з посиланням на те, що він звільнений від сплати судового збору, як учасник бойових дій.

Разом з тим, відповідно до п.13 ч.1 ст.5 Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Як убачається зі змісту позовної заяви та долучених до неї документів, позивач прохає виділити в натурі 1/2 частку житлового будинку, тобто зазначений спір не пов`язаний із захистом порушених прав позивача саме як учасника бойових дій.

Таким чином, посилання на п.13 ч.1 ст.5 Закону є необґрунтованими, а тому відсутні підстави для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви.

За таких обставин, суд пропонував позивачу усунути недоліки позовної заяви, а саме, уточнити обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначити докази, що підтверджують їх, зокрема, надати докази, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є однією і тією ж самою особою, або вказати підтверджені належними доказами причини неможливості надати такі документи, визначитись із вимогами до відповідача ОСОБА_2 , вимоги до якої позивачем взагалі не обґрунтовано, визначитися зі складом учасників справи, уточнити та обґрунтувати зміст позовних вимог, а також надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому Законом розмірі.

При цьому, позивачу для усунення недоліків позовної заяви судом був встановлений строк в межах 5 (п`яти) днів з дня отримання позивачем ухвали, ухвала отримана позивачем 31 жовтня 2019 року, а його представником - адвокатом Єрмоленко Л.В. 29 жовтня 2019 року, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, проте у визначений судом строк зазначені недоліки позивачем усунені не були. Заяв про надання додаткового строку для усунення визначених судом недоліків від позивача чи його представника не надходило.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Єрмоленко Лілії Володимирівни до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки житлового будинку, - визнати неподаною та повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Т.М.Кущ