справа №176/2847/18
провадження №2/176/196/19
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

19 березня 2019 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Гусейнова К.А.,

за участю секретаря с/з Овчаренко О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Жовті Води цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

В грудні 2018 року позивач звернувся до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області із позовом, в якому просить визнати відповідача ОСОБА_3, такою, що втратила право користування житловим приміщенням, розташованим за адресою: АДРЕСА_1.

В обґрунтування своїх вимог позивач посилався на те, що йому на підставі договору купівлі - продажу від 15.06.2000 року на праві індивідуальної власності, належить квартира АДРЕСА_1. В даній квартирі значаться зареєстрованими він та його дочка ОСОБА_3 (відповідач). Участі у купівлі квартири відповідач не приймала. З серпня 2014 року відповідачка у квартирі за вказаною вище адресою не проживає, витрати на утримання квартири не несе, квартирою не цікавиться, ніякого майна відповідачки в квартирі немає. Фактично її реєстрація за даною адресою носить формальний характер. Реєстрація відповідача ОСОБА_3 створює йому перешкоди у користуванні належною йому квартирою.

Сторони у судове засідання не з'явились. Позивач ОСОБА_2 надав суду заяву з проханням розглянути справу без його участі. Позовні вимоги підтримує, просить задовольнити позов. Не заперечує проти заочного рішення у справі.

Відповідач, ОСОБА_3 відзив на позов не надала, про розгляд справи повідомлялась належним чином.

У відповідності з ч.11 ст. 128 ЦПК України з опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

Приймаючи до уваги те, що судом виконані вимоги щодо повідомлення відповідача про слухання справи у спосіб передбачений законом та з огляду на те, що відповідач не подала відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд вважає, що є передбачені ст.ст. 280,281 ЦПК України підстави для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі письмових доказів та у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд повно, всебічно та об'єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що на підставі договору купівлі - продажу квартири від 15.06.2000 року, посвідченого приватним нотаріусом Жовтоводського міського нотаріального округу позивачу ОСОБА_2 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1. /а.с.9/.

Як вбачається з довідки про склад сім'ї, виданої відділом ведення реєстру територіальної громади Виконавчого комітету Жовтоводської міської ради, у спірній квартирі окрім позивача ОСОБА_2, зареєстрована проживаючою його дочка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 /а.с.12/.

Згідно акту про не проживання особи за місцем реєстрації від 12 грудня 2018 року, складеного та засвіченого сусідами ОСОБА_4 та ОСОБА_5 - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, за адресою АДРЕСА_1 не проживає з серпня 2014 року. /а.с.13/

Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Згідно ч.1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійснені.

Відповідно до ст.386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

У відповідності до ст.405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.

Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

За змістом ст. 72 ЖК України дозволяється в судовому порядку визнати особу такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки.

Із роз'яснень, викладених в п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року №2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» слідує, що відповідно до ст.107 ЖК наймач або член його сім'ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття, незалежно від пред'явлення позову про це.

Позивач, ставлячи питання про визнання відповідача ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим приміщенням в у квартирі АДРЕСА_1посилається на те, що реєстрація відповідача в квартирі створює йому перешкоди в розпорядженні та утриманні належного майна.

Оскільки відповідач, не проживає і не користується даним житловим приміщенням, що є приватною власністю, не виявила наміру проживати у квартирі вчиненням відповідних дій, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_2 є обґрунтованими і підлягають задоволенню і ОСОБА_3 слід визнати такою, що втратила право користування жилим приміщенням у квартирі АДРЕСА_1.

При цьому, суд враховує, що обставин, які б свідчили, що позивач та/або будь-які інші особи коли-небудь перешкоджали відповідачу в користуванні квартирою, та/або що з цього питання відповідач зверталася до суду або до правоохоронних органів (до звернення позивачів до суду із даним позовом) судом не встановлено. Крім того, судом не встановлено обставин, які б свідчили, що відповідно до пунктів 1-7 ст.71 ЖК України за відповідачем зберігається спірне жиле приміщення понад одного року.

Відповідно до ст. 7 Закону України від 11 грудня 2003 року «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в України» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється зокрема на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Також, на користь позивача з відповідача має бути стягнуто судовий збір у розмірі 704,80 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 131, 141, 247, 263-265, 273, 280-282, 287, 288, 354-355 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, такою, що втратила право користування житловим приміщенням, розташованим за адресою: АДРЕСА_1.

Стягнути із ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_1, судовий збір в сумі 704 грн. 80 коп.

Повне найменування сторін.

Позивач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрований проживаючим за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідач ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрована проживаючою за адресою: АДРЕСА_1.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду через Жовтоводський міський суд.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області К.А. Гусейнов