Справа № 372/1662/18
Провадження 2-138/19
ухвала

19 березня 2019 року Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кравченка М.В.

при секретарі Бондаренко Є.І.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у приміщенні Обухівського районного суду Київської області у відкритому судовому засіданні позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення коштів,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Обухівського районного суду Київської області під головуванням судді Кравченка М.В. перебуває вказана цивільна справа.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 заявив відвід судді від подальшої участі у розгляді справи, посилаючись на упередженість судді, порушення принципу рівності сторін, яка проявилась у неналежному вирішені його клопотання про призначення експертизи.

Представник позивача ОСОБА_1 заперечив проти заяви.

Інші особи, що беруть участь у справі в судове засідання не зявились.

Вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали цивільної справи та доводи заяви про відвід судді, суд дійшов висновку, що заява про відвід судді є необґрунтованою з наступних підстав.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об'єктивності судді.

Відтак, незгода з рішенням суду не є підставою відводу (самовідводу) суду. У разі виникнення сумніву у сторони провадження щодо законності та обґрунтованості такого рішення, нормами цивільно-процесуального законодавства передбачено порядок апеляційного оскарження судового рішення.

Однією з процесуальних гарантій реалізації завдань цивільного судочинства і ухвалення законних та обґрунтованих рішень у цивільних справах є інститут відводу судді, що має на меті відсторонення від участі у справі суддів, щодо неупередженості яких є сумніви.

Визначаючись щодо наявності підстав для відводу, необхідно враховувати, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, за допомогою суб'єктивного та об'єктивного критеріїв.

Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі.

Згідно з об'єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Обгрунтовуючи відвід представник відповідача посилається на те, що головуючим суддею не було забезпечено створення умов для повної реалізації його права на збір і подання доказів, сприяння позивачеві у отриманні доказів, відмовлено у задоволенні його клопотання про призначення експертизи, передчасно закрите підготовче провадження тощо.

Суд не погоджується із такою оцінкою процесуальної діяльності головуючого судді у цій справі, оскільки вимоги представника відповідача не узгоджуються із приписами чинного процесуального законодавства, а судом було в повній мірі створено умови для реалізації процесуальних прав всіх учасників справи на стадії підготовчого провадження.

Так, слід звернути увагу на те, що 25 жовтня 2018 року судом у цьому ж складі було, серед іншого, задоволено клопотання представника відповідача, призначено по справі судову почеркознавчу експертизу відносно договору № 3 від 15 листопада 2016 року, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_4. Представником позивача цю ухвалу було оскаржено в апеляційному порядку.

14.02.2019 року ухвалою Київського апеляційного суду вказана ухвала була скасована.

05 березня 2019 року за результатами повторного вирішення питання щодо призначення експертизи в межах підготовчого судового засідання судом під головуванням судді Кравченка М.В. було винесено ухвалу, якою, серед іншого, було відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача.

Не погодившись із такою ухвалою представник відповідача оскаржив її в апеляційному порядку в частині відмови у призначенні експертизи, тому в цій частині матеріали виділені для направлення до суду апеляційної інстанції.

Правове обґрунтування підстав для відмови у задоволенні клопотання представника відповідача про призначення експертизи судом викладено у мотивувальній частині оскаржуваної ухвали.

Мотивуючи заяву про відвід головуючого судді представник відповідача фактично висловлює свою незгоду із ухвалою суду 05.03.2019 року, що не свідчить про упередженість судді, а вказує на фактичне оспорювання представником сторони чинного судового рішення.

Твердження представника відповідача про неправильне застосування суддею процесуального законодавства є його власною субєктивною думкою, яка не ґрунтується на приписах ЦПК України та матеріалах справи.

На думку суду, представник відповідача помилково тлумачить норми чинного процесуального законодавства, його правова позиція суперечить чинній ухвалі суду апеляційної інстанції у цій справі, а його дії спрямовані на штучне затягування вирішення справи по суті.

Відтак, не встановлено ні суб'єктивних ні об'єктивних критеріїв, які б свідчили про упередженість та відсутність безсторонності судді при здійснені провадження за цією позовною заявою. Підстав для самовідводу не вбачається.

У відповідності до ч. 3 ст. 40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання зупинення провадження по справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Суд вважає заявлений відвід необґрунтованим з огляду на викладені вище обставини.

Відповідно до ч.ч. 7,8 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд вважає заяву необґрунтованою, тому вважає доцільним зупинити провадження у справі до вирішення питання про відвід головуючого судді.

На підставі викладеного та керуючись ст. 40 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Зупинити провадження по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення коштів до вирішення питання про відвід головуючого судді Кравченка М.В. іншим суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу і визначається в порядку, встановленому ч.1 ст.33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.В.Кравченко