Справа № 219/4928/19
Провадження №2/219/1861/2019
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 травня 2019 року. Суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Радченко Л.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до Артемівського міськрайонного суду Донецької області із позовною заявою до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якій просять: визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/3 частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; на 1/3 частини на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 ;, на 1/3 частини на нежиле приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 ; на 1/3 частини на нежиле приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 ; визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/3 частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; на 1/3 частини на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 ; на 1/3 частини на нежиле приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 ; на 1/3 частини на нежиле приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 .

Також, в позовній заяві вказано , що судові витрати на час подачі позовної заяви не визначені, оскільки провести оцінку спадкового майна та сплатити 1 % ціни позову на момент подачі позову неможливо, оскільки відповідач ОСОБА_3 налаштований на відсторонення позивачів від спадщини та не надає можливості провести оцінку майна , яка потрібна для визначення та розрахунку судових витрат. При цьому, позивачі просять суд скористатися ч.2 ст.176 ЦПК України, яка вказує, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред,явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Крім того до позовної заяви позивачами подане клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі, яке обґрунтоване тим, що судові витрати на час подачі позовної заяви не визначені, оскільки провести оцінку спадкового майн та сплатити 1 % ціни позову на момент подачі позовної заяви неможливо, оскільки відповідач - ОСОБА_3 налаштований на відсторонення позивачів від спадщини та не надає можливості провести оцінку майна, яка потрібна для визначення та розрахунку судових витрат. Дії Відповідача - ОСОБА_3 свідчать про незгоду останнього вирішити спір мирно. Дане підтверджується тим, що ОСОБА_3 звертався до суду з позовними вимогами про визнання недійсними заяв позивачів про прийняття спадщини. Цей факт безперечно доводить про небажання останнього вирішити спір без втручання суду. Спадкоємець - ОСОБА_3 утримує на руках всі документи та ключі від нерухомості, яка є предметом спадщини. Здійснити огляд майна та провести оцінку неможливо, тому позивачами додано до позовної заяви клопотання про проведення експертної оцінки нерухомості шляхом судового рішення.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, суддя зазначає, що позов підлягає залишенню без руху, оскільки не повністю відповідає вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України.

Так, відповідно до ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Предметом дійсного позову позову є нерухоме спадкове майно.

Статтею 177 ч. 4 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вказував Європейський суд з прав людини у рішенні «Креуз проти Польщі» за заявою № 28249/95 від 19.06.2001 «право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов`язків", пункт 1 статті 6 залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягненняцієї мети.

Позивачами в позовній заяві не вказано ціни позову ( орієнтовну ціну позову) та не надано документів на підтвердження дійсної вартості майна, про право власності на яке ними заявлено позов.

Відповідно до положень ст. 6 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання позову майнового характеру визначається із дійсної вартості спірного майна на день подання позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред,явлення позову встановити точну його ціну неможливо,, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до роз`яснень, наведених у п.16 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд. Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674 від 08.07.2011 року ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлена на рівні 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, оскільки ціна позову не передбачувана позивачами, та не відомо, чи відповідає дійсній вартості майна, тож, виходячи з вимог ст. 176 ЦПК України, ст. 4, ст. 6 ч. 2 Закону України «Про судовий збір», суд попередньо визначає розмір судового збору за вимогу майнового характеру, який належить сплатити позивачам, в один прожитковий мінімум для працездатних осіб , що складає 1921 ,00 грн. для кожного з позивачів.

В іншому випадку позивачами може бути наданий висновок атестованого судового експерта на підтвердження дійсної вартості майна.

При вирішенні клопотання про відстрочення сплати судового збору суд виходить з наступного.

Статтею 136 ЦПК України вказано, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Позивачі в якості підстави для відстрочення сплати судового збору посилаються на те, що відповідач ОСОБА_3 утримує на руках всі документи та ключі нерухомості, яка є предметом спадщини, а тому здійснити огляд майна та провести оцінку неможливо.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» № 3674 від 08.07.2011 року визначено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або2) позивачами є:а) військовослужбовці;б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, для відстрочення сплати судового збору, зменшення або звільнення від його сплати має бути в наявності дві умови у сукупності: позивач за своїм майновим станом не має змоги сплатити судовий збір при зверненні до суду з позовом, а також позивач або спір відноситься до однієї з категорій, визначених ст. 8 Закону України «Про судовийз бір».

Враховуючи обґрунтування позивачами клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд не вбачає передбачених законом підстав для відстрочення позивачам сплати судового збору.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертаєтьсяпозивачеві.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків шляхом сплати судового збору кожним з позивачів по 1921,00 грн., надати оригінал платіжного документу на підтвердження сплати судового збору.

реквізити: отримувач коштів - Бахмутське УК м. Бахмут/ 22030101

код отримувача (ЄДРПОУ) 37868870

банк отримувача- Казначейство України (ЕАП)

код банка (МФО) 899998

рахунок отримувача 5015

код класифікації доходів бюджету - 22030101

Керуючись ст.ст.176, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотанні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування, відмовити.

Дійсну позовну заяву - залишити без руху.

Попередньо визначити кожному з позивачів розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання позовної заяви, в 1 ( один) прожитковий мінімум для працездатних осіб, що дорівнює 1921,00 грн.

Повідомити позивачів про необхідність усунути вказані недоліки позову у десятиденний строк з дня отримання позивачами ухвали і роз`яснити, що інакше позов буде визнано неподаним і повернутий позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А. Радченко