Справа № 297/288/18
П О С Т А Н О В А

Іменем України

20 листопада 2019 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача: Мацунича М.В.

суддів: Кожух О.А., Собослой Г.Г.

з участю секретаря судового засідання: Микуляк Є.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Мензак Юлій Юлійович на рішення Берегівського районного суду Закарпатської області від 23 травня 2019 року, ухваленого суддею Гецко Ю.Ю., у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сетам», Берегівського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, де третіми особами без самостійних вимог на предмет спору є: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Транс Фінанс», ОСОБА_2 , про визнання недійсними електронних торгів,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ДП «Сетам», Берегівського РВ ДВС ГТУЮ у Закарпатській області.

Позов вмотивовано тим, що 05.02.2018 відбулися електронні торги з реалізації належної йому земельної ділянки з кадастровим номером :03:001:0248. Вважає, що вказані електронні торги проведені з порушенням чинного законодавства, оскільки боржник ОСОБА_1 про них повідомленим не був, та крім того земельну ділянку продали за низькою ціною.

Посилаючись на викладене, позивач просив суд визнати недійсними результати електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна: земельної ділянки з кадастровим номером :03:001:0248, що проведені 05.02.2018.

Ухвалою Берегівського районного суду від 07.03.2018 залучено ПАТ «ВіЕс Банк» до участі в справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Ухвалою Берегівського районного суду від 05.04.2018 залучено ОСОБА_2 до участі в справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Рішенням Берегівського міськрайонного суду від 23 травня 2019 року в задоволенні позову відмовлено.

ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Мензак Ю.Ю. подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову. Апеляційну скаргу мотивує незаконністю та необґрунтованістю рішення суду. В обґрунтування скарги посилається на те, що в позовній заяві ним викладено підстави для визнання торгів недійсним, які суд не взяв до уваги.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши підстави апеляційної скарги, вважає що така підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до вимог частин 1, 4 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Встановлено, що 05.02.2018 були проведені електронні торги з приводу реалізації земельної ділянки з кадастровим номером :03:001:0248, відповідно до яких переможцем торгів став учасник 3 з ціновою пропозицією 66 926 грн (а.с.8, 9).

Також з матеріалів справи вбачається, що вказані електронні торги проведені в процесі примусового виконання виконавчого листа №297/212/15-ц про солідарне стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь ПАТ «ВіЕс Банк» заборгованості за кредитним договором в сумі 9981,60 доларів США, що еквівалентно сумі 157 809,15 грн. (а.с.21).

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно земельна ділянка з кадастровим номером :03:001:0248 належить на праві приватної власності ОСОБА_1 (а.с.55, 56).

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з його недоведеності.

Однак з такими висновками щодо підстав для відмови у задоволенні позову не може погодитись апеляційний суд з огляду на таке.

Предметом позовних вимог є визнання електронних торгів недійсними.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу X Порядку реалізації майна, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто, вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу.

Згідно із частиною першою статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина перша статті 658 ЦК України).

Згідно із пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем.

В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна).

Отже, набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів.

Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже, у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.

Звертаючись із позовом про визнання недійсними електронних торгів, позивач пред`явив позов лише до однієї із сторін правочину - продавців Берегівського районного відділу ДВС ГТУЮ у Закарпатській області та організатора електронних торгів - ДП «Сетам». Переможець конкурсу ОСОБА_2 був залучений до участі у справі лише як третя особа на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17.

Водночас, приймаючи судове рішення у справі суд першої інстанцій не врахував, що у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, у якості відповідачів мають залучатись всі сторони правочину - державна виконавча служба, організатор торгів та переможець торгів.

Вказане свідчить про те, що даний позов пред`явлено без залучення всіх обов`язкових відповідачів, що є безумовною підставою для відмови у його задоволенні. І саме з цих підстав суду слід було відмовити в задоволенні позову, а не розглядати його по суті.

При цьому в апеляційного суду відсутні повноваження щодо залучення до розгляду справи співвідповідачів у порядку ст. 51 ЦПК України, а відтак, виходячи з повноважень апеляційного суду визначених ст. 374 ЦПК України, рішення суду першої інстанції слід скасувати, як таке, що ухвалено з порушенням норм процесуального права, та ухвалити в даній справі нове судове рішення про відмову в задоволенні позову з підстав незалучення до розгляду в справі усіх відповідачів.

Виходячи з наведеного та керуючись нормами статей 367, 374, 376, 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд,-

постановив:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 , задовольнити частково.

Рішення Берегівського районного суду Закарпатської області від 23 травня 2019 року скасувати, та ухвалити в справі нове судове рішення про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 про визнання недійсними електронних торгів.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови суду складено 22 листопада 2019 року.

Суддя-доповідач

Судді