Справа № 185/9570/19
Провадження № 2/185/4420/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
25 листопада 2019 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Болдирєвої У.М.
з участю секретаря Муржиєвої І.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Павлограді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,
16 жовтня 2019 року позивач звернувся з позовом до відповідача про визнання її такою, що втратила право користування жилим приміщенням - будинком АДРЕСА_1 .
Позивач посилається на те, що він є власником зазначеного будинку, ОСОБА_2 проживала з його сином ОСОБА_3 однією сім`єю без укладення шлюбу і з 21 грудня 2016 року зареєстрована в будинку.
У січні 2017 року ОСОБА_2 припинила сімейні відносини з його сином, виїхала з будинку і на даний час проживає за іншою адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідач не знялася з реєстрації у його будинку, що перешкоджає йому в оформленні субсидії на оплату житлово-комунальних послуг.
Від позивача надійшла письмова заява про розгляд справи у його відсутність. За змістом цієї заяви позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, судові витрати згоден взяти на себе.
Відповідач у судове засідання не з`явилась, про час і місце судового засідання повідомлялась належним чином, причину неявки не повідомила, відзиву на позов чи будь-яких заяв не надійшло. Зі згоди позивача суд проводить заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Відповідно до ст. 156 ЖК України та ст. 405 ЦК України право члена сім`ї власника житла, який не є його співвласником, на користування цим житлом обумовлено наявністю сімейних відносин із власником і спільним із ним проживанням. Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування житлом у разі відсутності його без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
У судовому засіданні встановлено, що власником будинку АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 на підставі договору дарування, посвідченого 25 грудня 2002 року Другою Павлоградською державною нотаріальною конторою за реєстраційним номером 2926 (а.с.7).
В будинку зареєстрована відповідач ОСОБА_2 , яка перебувала у фактичних шлюбних відносинах з сином позивача, тобто була членом його сім`ї, на даний час ці відносини припинені.
07 жовтня 2019 року комісією виконкому Богданівської сільської ради Павлоградського району був складений акт про те, що ОСОБА_2 з січня 2017 року фактично не проживає за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.8).
Згідно з ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до правової позиції, викладеної Верховним Судом у постанові від 14 серпня 2019 року у справі № 702/101/18, якщо відповідач вселилась до будинку як член сім`ї його власника, вона набула право користування чужим майном, яке за своєю суттю є сервітутом.
Як передбачено ч.2 ст.406 ЦК України, сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення.
Відповідач спільним побутом із позивачем не пов`язана, тому її право на користування чужим майном підлягає припиненню на вимогу власника цього майна на підставі ч.2 ст.406 ЦК України.
Таким чином наявні підстави для визнання відповідача такою, що втратила право користування жилим приміщенням.
Судові витрати по справі слід покласти на позивача за його згодою.
Керуючись ст.264-265 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування жилим приміщенням - будинком АДРЕСА_1 .
Судові витрати по справі покласти на позивача.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається у Дніпровський апеляційний суд через Павлоградський міськрайонний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Учасники справи:

- ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

- ОСОБА_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , місце фактичного проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Суддя У.М. Болдирєва