ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2019 року м. Херсон

справа № 660/268/18

провадження № 22-ц/819/571/19

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач)Склярської І.В.
суддів:Воронцової Л.П.,
Пузанової Л.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Нововоронцовського районного суду Херсонської області в складі судді Каневського В.О. від 27 грудня 2018 року в справі за заявою ОСОБА_4 про скасування судового наказу,

встановив:

У березні 2018 року Приватне акціонерне товариство «Херсонська теплоелектроцентраль» звернулося до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_4 на користь ПрАТ «Херсонська ТЕЦ»:

- заборгованості за надані послуги з постачання теплової енергії в сумі 85215,61 грн;

- суми 3 % річних у розмірі 3127,12 грн, суми інфляційного збільшення боргу у розмірі 13675,92 грн;

- витрат по сплаті судового збору у розмірі 176,20 грн.

16 квітня 2018 року Нововоронцовським районним судом Херсонської області видано судовий наказ, яким стягнуто з ОСОБА_4 на користь Приватного акціонерного товариства «Херсонська теплоелектроцентраль» заборгованість за надані послуги з постачання теплової енергії в сумі 85215,61 грн, суму 3 % річних у розмірі 3127,12 грн, суму інфляційного збільшення боргу у розмірі 13675,92 грн та судовий збір у розмірі 176,20 гривень.

19 грудня 2018 року (відповідно до поштового штемпеля) ОСОБА_4 звернувся до вищезазначеного суду з заявою, в якій просив скасувати судовий наказ від 16.04.2018 року. Разом з заявою ним подано клопотання про поновлення строку подачі заяви про скасування судового наказу.

Ухвалою Нововоронцовського районного суду Херсонської області від 27 грудня 2018 року заяву ОСОБА_4 про скасування судового наказу від 16.04.2018 року - повернуто ОСОБА_4 без розгляду на підставі ст.170 ЦПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_4 просить скасувати ухвалу суду від 27.12.2018 року, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на те, що ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції залишив поза увагою обставину на яку він звертав увагу, щодо неотримання копії судового наказу, а тому не мав можливість надати його інші реквізити, а неуважність щодо не зазначення дати в клопотанні про поновлення строку та реєстраційного номеру облікової картки платника податків за наявності спору не можуть бути підставою для позбавлення судового захисту.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Ухвалою Херсонського апеляційного суду від 22 лютого 2019 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи та проведення судового засідання.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах, визначених ст.367 ЦПК України, апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ зробив висновок про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов'язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

У § 55 рішення «Kreuz v. Poland» від 19 червня 2001 року, № 28249/95, ЄСПЛ підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Форма та зміст заяви про скасування судового наказу встановлені статтею 170 ЦПК України.

Так, відповідно до частини 3 статті 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім'я (прізвище, ім'я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Також, відповідно до частини 4 вищезазначеної статті, заява підписується боржником або його представником.

Крім того, відповідно до п.3 ч.5 ст.170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додається клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першої цієї статті.

У частині 6 статті 170 ЦПК України визначено, що у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Апеляційний суд бере до уваги, що право особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондується із обов'язком цієї особи добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (§ 35 рішення ЄСПЛ у справі «Alimentaria Sanders S. A. v. Spain» від 07 липня 1989 року).

Повертаючи заяву про скасування судового наказу без розгляду суд першої інстанції мотивував її тим, що у порушення вимог ч.3 ст.170 ЦПК України заява про скасування судового наказу не містить: реєстраційний номер облікової картки платника податків боржника, за його наявності або номер і серію паспорта боржника; наказ, що оспорюється, оскільки заява містить лише дату постановлення наказу; дати подання заяви. Клопотання про поновлення пропущеного строку не містить дати такого клопотання та доказів, підтверджуючих зазначені обставини поважності причин пропуску.

Надмірний формалізм у трактуванні національного процесуального законодавства, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, визнається ним неправомірним обмеженням права на доступ до суду (як елементу права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції).

А отже на думку судової колегії незазначення реєстраційого номеру облікової картки платника податків боржника або номеру і серію паспорта боржника не є підставою для повернення заяви без розгляду.

Крім того, суд першої інстанції в ухвалі зазначаючи, що заява не містить наказ, що оспорюється, оскільки заява містить лише дату його постановлення, не звернув увагу на те, що в заяві про скасування судового наказу та в клопотанні про поновлення пропущеного строку заявник зазначає, що копію судового наказу, який він просить скасувати, не отримував, про існування судового наказу від 16.04.2018 року про стягнення з нього сум заборгованості, стало відомо 04.11.2018 року, випадково. Наведене свідчить проте, що не маючи копію судового наказу ОСОБА_4 не мав можливості зазначити в заяві його назву, крім дати його видачі.

Також зазначаючи, що у порушення вимог ч.3 ст.170 ЦПК України, заява не містить дати подання заяви, суд першої інстанції не звернув увагу на те, що в переліку вимог, які повинна містити заява про скасування судового наказу така вимога як дата подання заяви не міститься, а заявник у заяві про скасування судового наказу зазначив рік її подання. Крім того, заява містить дату реєстрації її отримання судом першої інстанції.

Зазначаючи в ухвалі проте, що клопотання про поновлення пропущеного строку не містить дати такого клопотання та доказів, підтверджуючих зазначені обставин поважності причин пропуску, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що у статті 170 ЦПК України відсутні будь-які вимоги щодо форми та змісту клопотання про поновлення пропущеного строку, а поважність причин пропуску строку щодо необізнаності існування судового наказу, боржник обґрунтовує іншим, ніж зазначено в заяві про видачу судового наказу місцем проживання, а саме адресою, за якою надаються послуги, заборгованість за які стягується кредитором.

Враховуючи вищенаведене, висновок суду щодо наявності передбачених частиною 6 статті 170 ЦПК України підстав для повернення ОСОБА_4 заяви про скасування судового наказу без розгляду є помилковим, ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду питання про прийняття заяви до розгляду, як це передбачено пунктом 4 частини 1 статті 379 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 367, 374, 379,382 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 задовольнити.

Ухвалу Нововоронцовського районного суду Херсонської області від 27 грудня 2018 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий І.В.Склярська

Судді: Л.П.Воронцова

Л.В.Пузанова