Справа № 316/1524/18
Провадження № 2/316/126/19
"13" березня 2019 р. м.Енергодар
Енергодарський міський суд Запорізької області,
у складі головуючого судді Бульби О.М.
секретар судового засідання Черкашина О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Енергодар цивільну справу №316/1524/18 за позовною заявою ОСОБА_1 Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області до ОСОБА_2, ОСОБА_3, про відшкодування збитків заподіяних рибному господарству,-
03.09.2018 р. позивач - ОСОБА_1 Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області(далі ОСОБА_1 ДАРГ у Запорізькій області), в особі начальника ОСОБА_4, який діє на підставі письмової довіреності (а.с.19) звернулось до Енергодарського міського суду Запорізької області з позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3 (далі відповідачі), в якій зазначає, ОСОБА_1 ДАРГ у Запорізькій області до Енергодарського міського суду було направлено для розгляду адміністративні матеріали у відношенні ОСОБА_2 та ОСОБА_3, які спільно вчинили адміністративне правопорушення передбачене ч.4 ст.85 КУпАП - грубе порушення правил рибальства.За результатами розгляду вказаних адміністративних матеріалів судом встановлено, що 17.05.2018 р., приблизно о 06-00 годині, ОСОБА_2 спільно з ОСОБА_3 знаходячись на Каховському водосховищі, в районі Водянських кучугур поблизу м.Енергодара Запорізької області, з гумового човна «Вагк», здійснювали протизаконний вилов риби за допомогою заборонених знарядь лову - сіток ліскових (2 одиниці).В ході зазначених незаконних дій ОСОБА_2 та ОСОБА_3 протиправно спільно виловили риби лящ - 30 екз., чим заподіяли матеріальну шкоду рибним запасам України на суму 5100,00 гривень.
Постановами Енергодарського міського суду Запорізької області від20.06.2018 р. по справах № 316/966/18та № 316/967/18 ОСОБА_2 та ОСОБА_3, відповідно, притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАПі на них накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 гривень.

Внаслідок порушення правил рибальства спільними незаконними діями ОСОБА_2 та ОСОБА_3 державі заподіяно збитки на суму 5100,00 грн., які розраховано ОСОБА_1 ДАРГ у Запорізькій області відповідно до «Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних обєктах України», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від21.11.2011 р. № 1209.

Просить суд: стягнути солідарно з ОСОБА_2,ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь держави Україна 5100 (пять тисяч сто) гривень завданих збитків.

Ухвалою судді Енергодарського міського суду Запорізької області Бульба О.М. від 06.09.2019 р. по справі відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.29).

Ухвалою суду від 19.10.2018 р. підготовче провадження по справі закрито та справу призначено до розгляду по суті (а.с.44).

В судове засідання представник позивача ОСОБА_1 ДАРГ у Запорізькій області не зявився, про час та місце слухання справи був повідомлений вчасно та належним чином (ас.58), надав до суду клопотання про розгляд справи у відсутності представника, позовні вимоги підтримує. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а.с.38).

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання, для розгляду справи по суті, не зявився повторно, заяв або клопотань про відкладання слухання справи, розгляд справи у відсутності, відзову на позовну заяву - до суду не надав. Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.48) - відповідачем було отримано поштове відправлення з суду, а отже йому відомо про розгляд даної цивільної справи в суді.

Дані про місце роботи відповідача або її електронна поштова скринька у суду відсутні.

Крім того, у звязку з тим, що відповідно до даних з Сектора реєстрації Енергодарської міської ради (а.с.28) відповідач ОСОБА_2 зареєстрованим по м.Енергодару не значиться та знятий з місця реєстрації проживання в м.Енергодарі в м.Київ, а згідно інформаційного повідомлення з Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради, відповідач ОСОБА_2 також не значиться зареєстрованим в ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.41), відповідач ОСОБА_2 викликався до суду в порядку визначеному ст.128 ЦПК України, через оголошення розміщені на офіційному веб-порталі «Судова влада» (а.с.47, 55).

Згідно ч.11 ст.128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання, для розгляду справи по суті, повторно не зявився, відзову на позовну заяву, заяв або клопотань про відкладання слухання справи, розгляд справи у відсутності, заяв про зміну місця проживання - до суду не надав.

Про день, час та місце розгляду справи відповідач повідомлявся рекомендованою поштовою кореспонденцією через відділення поштового звязку «Укрпошта» в порядку визначеному ч.7 ст.128 ЦПК України за адресою його місця проживання чи місця перебування, зареєстрованого у встановленому законом порядку, відповідно до даних зазначених в інформаційній довідці з Сектора реєстрації Енергодарської міської ради (а.с.27), яка співпадає з адресою місця проживання зазначеною у позовній заяві (а.с.2). Однак до суду повернулись поштові конверти судового відправлення з відповідними відмітками «Укрпошти» (а.с.49, 57), які свідчать про їх неотримання відповідачем ОСОБА_3

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.36) відповідачем ОСОБА_3 було отримано поштове відправлення з суду, а отже йому відомо про розгляд даної цивільної справи в суді.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 р. у справі «Пономарьов проти України», яке, відповідно до ст.10 ЦПК України, ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд застосовує при розгляді справи, вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи зазначене вище, відсутність клопотань про відкладення слухання справи, відсутність повідомлень про поважність причин неявки із сторони відповідачів, наявність згоди позивача на ухвалення заочного рішення та приписи ст.ст.28, 128, 131, 223, 280 ЦПК України, суд ухвалив розглянути справу у відсутності відповідачів за останнім відомим зареєстрованим у встановленому законом порядку їх місцем проживання, ухваливши заочне рішення.

У звязку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Обраним позивачем предметом спору у даній справі і способом захисту права, передбаченим ст.16 ЦК України, є відшкодування збитків, заподіяних рибному господарству.

Судом встановлено, що згідно постанов Енергодарського міського суду Запорізької області від 20.06.2018 р. по справі №316/966/18 та по справі №316/967/18 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було визнано винним, притягнуто до адміністративної відповідальності та призначено стягнення у вигляді штрафу за вчинення ними адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, яке виразилось у тому, що 17.05.2018 р. о 06 год. 00 хв. ОСОБА_2 разом з ОСОБА_3 знаходячись на Каховському водосховищі, в районі Водянських кучугур поблизу м.Енергодара Запорізької області, з гумового човна «Вагк», здійснювали протизаконний вилов риби за допомогою заборонених знарядь лову, в ході зазначених незаконних дій ОСОБА_2 та ОСОБА_3 протиправно спільно виловили рибу лящ - 30 екз., загальною вагою 25 кг. чим заподіяли матеріальну шкоду рибним запасам України на суму 5100,00 гривень (а.с.20, 21). При цьому, згідно змісту зазначених постанов суду, розяснено право звернення в порядку цивільного судочинства з вимогою про солідарне стягнення завданої майнової шкоди на користь рибного господарства.

Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» так ч.1 ст.37 якого передбачено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об'єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об'єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Згідно положень ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією

Відповідно до приписів ст.3 Закону України «Про тваринний світ», об'єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є дикі тварини хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Згідно ч.6 ст.82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обовязковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до ст.ст.68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно з ч.4 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобовязані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.п.11, 14 ч.1 ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками, а також подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної субєктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Згідно розрахунку матеріальної шкоди, загальний розмір суми заподіяної ОСОБА_2 та ОСОБА_3 матеріальної шкоди складає 5100 гривень (а.с.24).

Згідно з ст.10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобовязані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Згідно приписів ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Відповідно до ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 541 ЦК України передбачено, що солідарний обов'язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов'язання.

З матеріалів справи встановлено, що природні ресурси, які незаконно добуті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на Каховському водосховищі, в районі Водянських кучугур поблизу м.Енергодара Запорізької області, є майном держави, на користь якої і підлягає відшкодуванню майнова шкода завдана відповідачами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, оскільки доказів добровільності відшкодування відповідачами завданої шкоди матеріали справи не містять.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними дослідженими доказами, а отже та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Вирішуючи питання щодо розподілу суми сплаченого позивачем розміру судового збору за звернення до суду в сумі 1762 гривень (а.с.1), суд дійшов наступного.

Згідно ч.1 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи.

Згідно частин 1 та 2 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру заявлених позовних вимог. Судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються:у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови у позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до розяснень які міститься у п.35 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 р., не підлягає стягненню сума судових витрат з відповідачів в солідарному порядку.

Враховуючи наведене, а також те, що суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, судові витрати у вигляді суми сплаченого судового збору в розмірі 1762 гривень. підлягають стягненню з відповідачів у справі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 ДАРГ у Запорізькій області у дольовому порядку, в розмірі 881 гривень з кожного.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 7, 10, 12, 13, 28, 77-83, 128, 131, 223, 258, 259, 263, 265, 273, 280, 281, 282, 283, 284, 289, 353, 355 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Вимоги позовної заяви ОСОБА_1 Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області до ОСОБА_2, ОСОБА_3, про відшкодування збитків заподіяних рибному господарству- задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_2,ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6 збитки в розмірі 5100 (пять тисяч сто) гривень на користь держави Україна, зарахувавши кошти на розрахунковий рахунок: 8015, отримувач: УК у м. Енергодарі /м.Енергодар/ 21081100, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998.

Стягнути з ОСОБА_2,ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6 на користь ОСОБА_1 Державного агенства рибного господарства у Запорізькій області (розрахунковий рахунок: 8861, , банк отримувача ГУДКСУ у м. Києві, МФО 820172) суму сплаченого судового збору в розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривні - у дольовому порядку, а саме: з кожного по 881 (вісімсот вісімдесят однієї) гривні.

Заочне рішення може бути переглянуто Енергодарським міським судом Запорізької області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його складення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів до Запорізького апеляційного суду через Енергодарський міський суд Запорізької області (з урахуванням п.15.5 Перехідних положень ЦПК України в редакції від 15.12.2017 р. із змінами), при цьому, строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи якому повне рішення не було вручено в день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О. М. Бульба