Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" жовтня 2019 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Арапіної Н.Є., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Вагоноремонтник 1» до ОСОБА_1 про відшкодування вартості спожитої електроенергії,

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про відшкодування вартості безпідставно набутого майна. Свої вимоги мотивував тим, що відповідач є власником квартири АДРЕСА_1 . Житлово-будівельний кооператив «Вагоноремонтник 1» є обслуговуючим кооперативом та споживачем послуг з постачання електричної енергії, які до 31 березня 2018 року надавало Публічне акціонерне товариство «Київенерго», а з 01 квітня 2018 року - Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі». Житлово-будівельний кооператив «Вагоноремонтник 1» є балансоутримувачем внутрішньо будинкових інженерних систем, які є власністю членів кооперативу. 11 липня 2018 року у підвальному приміщенні під час заміни освітлення було виявлено несанкціоноване втручання у внутрішньо будинкові електричні мережі. 17 липня 2018 року було проведено обстеження внутрішньо будинкової електричної мережі кооперативу у підвальному приміщенні та виявлено факт без облікового порушення відповідачем користування електричною енергією за допомогою самовільного несанкціонованого підключення від електропроводки освітлення підвального приміщення та використанні і споживання електроенергії власницею квартири АДРЕСА_1 (без приладів обліку), про що складено відповідний акт про порушення відповідачем правил споживання електричної енергії. Кооператив звернувся із заявою до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» для проведення додаткової перевірки. 01 серпня 2018 року Приватним акціонерним товариством ««ДТЕК Київські електромережі» було складено також акт про несанкціоноване підключення квартири відповідача. На підставі виявлених порушень комісією кооперативу складено акт про порушення № 01-2018. Після виявлення порушення на підставі аналізу різниці щомісячних показників приладу обліку № 0497324 підвального приміщення був встановлений середній об`єм несанкціонованого споживання, який складає 407 кВт на 1 місяць та проведено розрахунок відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 26 лютого 2015 року № 220 з урахуванням встановлених тарифів на електроенергію, що відпускається населенню. В період з 01 серпня 2015 року по 31 липня 2018 року сума понесених збитків становить 23617,81 грн. На підтвердження у вказаний період сплати коштів на рахунок Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» та Публічного акціонерного товариства «Київенерго» надано виписки, в яких відображено дати та суми сплати, на загальну суму 150 133,91 грн. Також відповідач зобов`язана сплатити інфляційні втрати у розмірі 6249,25 грн., три відсотки річних у розмірі 1553,33 грн., пеню у розмірі 8400,46 на загальну суму 39820,85 грн. Просить стягнути вартість електроенергії у розмірі 23 617,81 грн., інфляційні втрати у розмірі 6249,25 грн., три відсотки річних у розмірі 1553,33 грн., пеню у розмірі 8400,46 на загальну суму 39820,85 грн.

Представник позивача подав до суду заяву про зменшення позовних вимог, відповідно до яких просить стягнути вартість електроенергії у розмірі 21 702,81 грн., інфляційні втрати у розмірі 7 313,15 грн., три відсотки річних у розмірі 1 599,53 грн., пеню у розмірі 7 946,68 на загальну суму 39820,85 грн. (а.с.112).

08 липня 2019 року ухвалою суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

22 липня 2019 року ухвалою суду у задоволенні заяви представника позивача Житлово-будівельного кооперативу «Вагоноремонтник 1» - Нікіпелової Катерини Євгенівни про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін відмовлено.

23 липня 2019 року ухвалою суду у задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін відмовлено.

09 вересня 2019 року ухвалою суду у задоволенні заяви представника позивача Житлово-будівельного кооперативу «Вагоноремонтник 1» - Нікіпелової Катерини Євгенівни про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін

09 вересня 2019 року ухвалою суду у задоволенні заяви представника позивача Житлово-будівельного кооперативу «Вагоноремонтник 1» про витребування у Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» належним чином завірену інформацію щодо номеру особового рахунку, оформленого на ім`я ОСОБА_1 , та належним чином завірену інформацію щодо щомісячних показань електролічильника за період з 01 січня 2015 року по 01 травня 2019 року, що обліковує споживання електроенергії квартири АДРЕСА_1 відмовлено.

Згідно вимог ч.13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини.

17 липня 2018 року позивачем складено акт про порушення № 01-2018, в якому зазначено, що проведено обстеження внутрішньо будинкової електричної мережі кооперативу у підвальному приміщенні та виявлено факт без облікового порушення відповідачем користування електричною енергією за допомогою самовільного несанкціонованого підключення від електропроводки освітлення підвального приміщення та використанні і споживання електроенергії власницею квартири АДРЕСА_1 (без приладів обліку) (а.с. 10,11,12).

26 липня 2018 року Кооператив звернувся із заявою до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» для проведення додаткової перевірки несанкціонованого підключення мешканцями квартири № АДРЕСА_1 кабелю до освітлення місць загального користування (а.с. 13).

01 серпня 2018 року представниками Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» було складено акт про порушення Закону України «Про ринок електричної енергії» (п.5.5.5 ПРРЕЕ - самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано приховано, виявити порушення при контрольному огляді можливості не було. Поза облікове підключення частково п.5.5.5 ПРРЕЕ - відсутність пломби Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на клемній кришці електричного лічильника (а.с.14).

Згідно Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань з 2007 року по 11 липня 2018 року за адресою: АДРЕСА_1 невстановлена особа здійснила несанкціоноване підключення своєї електропроводки до внутрішньо будинкової електричної мережі, розташованої у підвальному приміщенні Житлово-будівельний кооператив «Вагоноремонтник 1»(а.с.16,17), виписки про сплати коштів на рахунок Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» та Публічного акціонерного товариства «Київенерго»(а.с.31-36), довідку (а.с. 62),

Позивач просить на підставі положень ст. 1212 ЦК України стягнути з відповідача на користь позивача вартість спожитої електроенергії у розмірі 21 702,81 грн., інфляційні втрати у розмірі 7 313,15 грн., три відсотки річних у розмірі 1 599,53 грн., пеню у розмірі 7 946,68 грн.

Підставою задоволення позовних вимог позивачами зазначено про самовільне підключення відповідача до електропроводки до електричної мережі поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку.

На підтвердження позовних вимог надано заяву про викрадення електричної енергії, подану начальнику Дніпровського управління поліції (а.с. 18-19), акти про використану активну електричну енергію Житлово-будівельний кооператив «Вагоноремонтник 1» у липні, серпня 2018 року (а.с. 24, 25), договір про постачання електричної енергії від 28 листопада 2008 року (а.с. 26-30),

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідач скористався своїм правом подачі відзиву до позову, відповідно до якого заперечує проти задоволення позовних вимог в повному обсязі та зазначає, що вона є споживачем послуг з постачання електроенергії, які надаються Публічним акціонерним товариством «ДТЕК Київські електромережі», що підтверджується особовим рахунком. 17 липня 2018 року відповідачем було припинено постачання електричної енергії в квартиру відповідача через начебто несанкціоноване втручання у внутрішньо будинкові електричні мережі з вини відповідача. Оскільки лічильник знаходиться в місці загального користування, вона не має можливості запобігати стороннім особам втручатися до систем електропостачання. Протоколом № 508 від 18 березня 2019 року скасовано рішення комісії № 1202 від 06 вересня 2018 року та рішення № 1458 від 15 листопада 2018 року, прийнято нове рішення, яким акт про порушення від 08 серпня 2018 року № 41541 скасовано як юридично неспроможній. Вона не є споживачем електроенергії Житлово-будівельного кооперативу «Вагоноремонтник 1», тому відсутній обов`язок сплачувати заборгованість за спожиту електричну енергію. Вона не була присутня під час складання відповідачем акту про порушення. Позивачем не надано належних та допустимих доказів факту заподіяння збитків. За наслідками виявленого вчинення розкрадання відповідачем електричної енергії було подано заяву до поліції, на підставі якої внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Позивач не є постачальником послуг, а є абонентом. Позивач користується наступним розрахунком збитків: від суми кВТ, що було використано за показаннями лічильника № 0497324 у серпня відраховано суми кВт, що було використано за показаннями лічильника № 0497324 у липні( 743 кВт-369 кВТ= 374 кВт). Сума збитків підраховано на підставі постанови Кабінету Міністрів від 26 лютого 2015 року № 220, в якій встановлено тарифи за споживання електричної енергії в залежності від періоду та підраховано по щомісячним цінам. (а.с. 92-96).

Представник позивача скористався своїм правом подачі відповіді на відзив, відповідно до якої зазначив, що актом про порушення від 17 лютого 2018 року зафіксовано самовільне підключення електропроводки квартири АДРЕСА_1 , власницею якої є відповідач, до внутрішньо будинкової електричної мережі, розташованої у підвальному приміщенні кооперативу, поза розрахунковим приладом обліку електричної енергії. Позивач виявив розкрадання електроенергії та зафіксував відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії від 14 березня 2018 року. (а.с. 146-150).

Відповідач скористалася своїм правом подачі заперечень на відповідь на відзив до позову, відповідно до яких акт про порушення від 17 липня 2018 року складався на припущеннях позивача про виявлені порушення Закону України «Про ринок електричної енергії» п.5.5.5. ПРРЕЕ. У відповіді позивач зазначив, яким чином було здійснено обрахування «середньомісячного обсягу несанкціонованого споживання». Однак у відзиві вказано, що цим способом можна встановити лише одне-різницю в облікованому споживанні за липень та серпень 2018 року, а середньомісячний показник споживання саме за ці місяці взагалі дорівнює навіть не цьому числу, а 556 кВт. Крім того, позов містить розрахунок нібито нанесених позивачу збитків, які обраховані за весь період, який він вважає необхідним застосувати в даному випадку, який здійснено простим множенням різниці показників за серпень та липень 2018 року на розмір тарифу в кожен із обраховуваних періодів (а.с. 162-164).

Відповідно до частин 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України.

Стаття 1212 Цивільного кодексу України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав.

Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 Цивільного кодексу України).

Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбільшення майна у іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб.

За змістом частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.

Відповідно до частини 1, пункту 1 частини 2 статті 11, частин 1 та 2 статті 509 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Зобов`язання повинно виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно із частиною 1 статті 177 Цивільного кодексу України об`єктами цивільних прав є, зокрема, речі, у тому числі гроші.

Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в не заборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками відповідних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків. Зокрема, унаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені частиною 2 статті 11 Цивільного кодексу України.

Загальна умова частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, або отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі статті 1212 Цивільного кодексу України тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.

Якщо ж зобов`язання не припиняється з підстав, передбачених статтями 11, 600, 601, 604 - 607, 609 Цивільного кодексу України, до моменту його виконання, таке виконання має правові підстави ( підстави, за яких виникло це зобов`язання ).

Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не є безпідставним.

Тобто у разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, стаття 1212 Цивільного кодексу України може бути застосована тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.

Якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу (частина перша стаття 1050 ЦК України). За змістом частини другої до ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Згідно аналізу практики застосування ст. 625 Цивільного кодексу України в цивільному судочинстві, підраховуючи суми стягнень, передбачених ч. 2 ст. 625 ЦК України, суди повинні враховувати, що сума боргу з урахуванням індексу інфляції повинна розраховуватися, виходячи з індексу інфляції за кожний місяць (рік) прострочення, незалежно від того, чи був в певний період індекс інфляції менше одиниці (тобто мала місце не інфляція, а дефляція). Індекси інфляції розраховуються на підставі інформації, опублікованої центральним органом виконавчої влади з питань статистики в газеті «Урядовий кур`єр».

Судом встановлено, що відповідач є власником квартири АДРЕСА_1 . Житлово-будівельний кооператив «Вагоноремонтник 1» є обслуговуючим кооперативом та споживачем послуг з постачання електричної енергії, які до 31 березня 2018 року надавало Публічне акціонерне товариство «Київенерго», а з 01 квітня 2018 року - Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі». Житлово-будівельний кооператив «Вагоноремонтник 1» є балансоутримувачем внутрішньо будинкових інженерних систем, які є власністю членів кооперативу. 11 липня 2018 року у підвальному приміщенні під час заміни освітлення було виявлено несанкціоноване втручання у внутрішньо будинкові електричні мережі.

17 липня 2018 року позивачем складено акт про порушення № 01-2018, в якому зазначено, що проведено обстеження внутрішньо будинкової електричної мережі кооперативу у підвальному приміщенні та виявлено факт без облікового порушення відповідачем користування електричною енергією за допомогою самовільного несанкціонованого підключення від електропроводки освітлення підвального приміщення та використанні і споживання електроенергії власницею квартири АДРЕСА_1 (без приладів обліку).

Однак позивачем не надано належних та допустимих доказів виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям майна без достатньої правової підстави, чим не виконано вимоги ст. 12 ЦПК України, відповідно до якої кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За встановлених обставин суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог Житлово-будівельного кооперативу «Вагоноремонтник 1» до ОСОБА_1 про відшкодування вартості спожитої електроенергії.

Керуючись ст. 129 Конституції України, ст.ст. 11, 16, 536, 625, 1212, 1213, 1214 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76, 81, 89, 133, 141, 142, 247, 259, 263, 264-265, 273, 354 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

У задоволенні позовних вимог Житлово-будівельного кооперативу «Вагоноремонтник 1» до ОСОБА_1 про відшкодування вартості спожитої електроенергії відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.Є.Арапіна