ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6524/19 Справа № 175/2805/17 Суддя у 1-й інстанції - Ребров С.О. Суддя у 2-й інстанції - Єлізаренко І. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2019 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Єлізаренко І.А.

суддів Красвітної Т.П., Свистунової О.В.

за участю секретаря Черкас Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 06 травня 2019 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства ДТЕК Дніпрообленерго до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,-

В С Т А Н О В И Л А:

У серпні 2017 року ПАТ ДТЕК Дніпрообленерго звернулися до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 13 квітня 2016 року під час планових перевірок стану електричних приладів обліку і електроустановок за адресою відповідача по АДРЕСА_1 , контролерами Дніпровських електромереж було виявлено порушення п.48 Правил користування електричною енергією для населення, а саме, без облікове користування електричною енергією шляхом самовільного підключення дублюючого вводу фазного дроту до електричних мереж іншого споживача поза приладом обліку з метою без облікового споживання електричної енергії відкритим способом, зачищена ізоляція фазного кабелю сусіднього вводу, накид заведено в будинок через вікно, для без облікового споживання струмоприймачів (акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення Н №117756). Розмір спричиненого підприємству матеріального збитку розрахований відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (затверджена Постанової Національної комісії регулювання енергетики України №562 від 04 травня 2006 року) і складає 22 837 грн. 88 коп. На підставі викладеного, ПАТ ДТЕК Дніпрообленерго просили суд стягнути з ОСОБА_1 шкоду у розмірі 22 837 грн. 88 коп.

Рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 06 травня 2019 року задоволено позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго». Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» 22 837 грн. 88 коп. збитків та 1600 грн. судового збору, а всього 24 437 грн. 88 коп.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду від 06 травня 2019 року року скасувати та ухвалити нове рішення, про відмову у задоволенні позовних вимог ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», посилаючись на неповне з`ясування судом обставин у справі, порушення норм матеріального та процесуального права.

У відзиві на апеляційну скаргу АТ «ДТЕК Дніпрообленерго» просять рішення суду залишити без змін, апеляційну скаргу залишити без задоволення, посилаючись на безпідставність її доводів.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно ч.1 ст. 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною четвертою ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачається, що споживач електроенергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

За змістом ст. 27 Закону України Про електроенергетику, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Вказаною вище статтею передбачено також, що правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та ПКЕЕН згідно із законодавством України (ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», п. 48 ПКЕЕН), зокрема за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки.

Підстави та порядок складання акта про порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у тому числі актів, що засвідчують факти її розкрадання, врегульовано, зокрема, п. 53 зазначених вище Правил. Так, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем ПКЕЕН, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий - залишається в енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Складені акти про порушення є фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання ПКЕЕН. При цьому зазначені акти не встановлюють для споживача обов`язків, а мають рекомендаційний характер щодо сплати нарахованих збитків, тобто є претензією, у випадку незадоволення якої енергопостачальник матиме право на загальних підставах звернутися до суду із позовом про стягнення заборгованості.

У пункті 1.2 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року №28, в редакції, чинній на час спірних правовідносин, дано визначення прихованій електропроводці, відповідно до якого це електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити.

Пунктом 42 Правил користування електроенергією для населення, передбачений обов`язок споживача дотримуватись вимог нормативно-технічних документів.

Згідно з пунктом 48 Правил побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки.

Відповідно до пункту 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Згідно підпункту а) пункту 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року 3562, в редакції на момент виникнення правовідносин, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Судом встановлено та з матеріалів справи вбачається, відповідач ОСОБА_1 з 30 січня 2006 року є власником будинку по АДРЕСА_1 (а.с.126, 127).

Електропостачання будинку АДРЕСА_1 , власником якого є відповідач, здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією за №3504066, укладеного 21 березня 2006 року між відповідачем ОСОБА_1 та ВАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» (а.с.11-15).

13 квітня 2016 року за адресою АДРЕСА_1 , представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» була проведена перевірка стану електромереж, в ході якої було виявлено порушення, а саме: безоблікове користування електричною енергією шляхом самовільного підключення дублюючого вводу фазного дроту до електричних мереж іншого споживача поза приладом обліку з метою без облікового споживання електричної енергії відкритим способом, зачищена ізоляція фазного кабелю сусіднього вводу, накид заведено в будинок через вікно, для без облікового споживання струмоприймачів, про що того ж дня були складено Акт Н №117756 про порушення Правил користування електричною енергією для населення, який підписано трьома представниками Постачальника, складеним в присутності та за участю сина відповідача ОСОБА_1 - уповноваженої особи ОСОБА_2 ОСОБА_2 відмовився від підпису акту (а.с.5).

Відповідно до протоколу №47 засідання комісії по розгляду Акту Н №117756 від 13 квітня 2016 року, засідання комісії відбулось у складі голови комісії Мельникова Р.Л. (заступник начальника ДРЕМ по ТЗП), членів комісії Бідної Г ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 . За наслідками розгляду комісія прийняла рішення, виставити рахунок по акту за період 140 днів з 13 жовтня 2015 року по 01 березня 2016 року та 43 дні з 01 березня 2016 року по 13 квітня 2016 року (а.с.6).

31 травня 2016 року відповідачу ОСОБА_1 було направлено повідомлення про оплату на суму 22 837 грн. 88 коп., протокол, рахунок на виконання послуг, повідомлення про відключення (а.с.9).

Формулювання дій споживача, яке зазначено в акті по суті відповідає змісту встановленого порушення, що згідно з наведеними приписами вимагає нарахування збитків.

Як вбачається з виписки по особовому рахунку, контрольний огляд електролічільника до дня виявлення порушення за адресою АДРЕСА_1 не проводився (а.с.10).

Таким чином, період, за який повинен проводитися розрахунок збитків має обчислюватися не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, тобто з 13 жовтня 2015 року по 13 квітня 2016 року, за формулою 2.7 Методики: W доб.с.п. = P с.п. х t вик.с.п., де P с.п. потужність самовільного підключення, яка визначається виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати по колу самовільного підключення. При цьому, P с.п. визначається за формулою 2.8. Методики (у разі підключення до однієї фази) та дорівнює І х U ном.фаз х cos(фі), де І сила струму, визначена, виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані в самовільному підключенні до мережі та допустимого тривалого струму, який може ними протікати (згідно з главою 1.3. Правил улаштування еклетроустановок), А; U ном.фаз номінальна напруга, кВ; cos (фі) cos кута між фазною напругою U фаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, що виміряний з дотриманням чинного законодавства у сфері метрології. У разі відсутності приладів, за допомогою яких визначається фактична величина cos (фі), cos (фі) приймається рівним 1 (при активному навантаженні електроустановки споживача) або 0,9 (при змішаному навантаження). t вик.с.п. це час використання самовільного підключення, він приймається за 8 год. протягом доби.

Відповідач зазначене рішення не оскаржував.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ ДТЕК Дніпрообленерго завданих збитків самовільним підключенням електропроводки споживача до електричної мережі будинку, власником якого є відповідач, поза засобами обліку шляхом відкритої електропроводки за період з 13 жовтня 2015 року по 13 квітня 2016 року, тобто за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, у розмірі 22 837 грн. 88 коп.

Доводи апеляційної скарги про те, що акт про порушення було складено позивачем не на відповідача ОСОБА_1 , а на ОСОБА_2 не є грунтовними, оскільки, як вбачається із вказаного акту ОСОБА_2 - сина господаря будинку вказано в акті, як - уповноважену особу, а з позовними вимогами у даній справі позивач звернувся до відповідача ОСОБА_1 , який є власником будинку, у якому було виявлено зазначене порушення.

Доводи апеляційної скарги про порушення позивачем правил розгляду акту є безпідставними.

Доводи апеляційної скарги щодо недоведеності позовних вимог, незаконності та необґрунтованості рішення суду є безпідставними.

Приведені в апеляційній скарзі інші доводи зводяться до тлумачення діючого законодавства, незгоди з рішенням суду, переоцінки висновків рішення суду та не спростовують правильність рішення суду першої інстанції.

Будь-яких інших доказів, що спростовують правильність рішення суду в апеляційній скарзі не наведено, тому рішення суду слід залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 06 травня 2019 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя

Судді