КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження №22-ц/824/4480/2019 головуючий у суді ІІ інстанції: Сушко Л.П.
ПОСТАНОВА

Іменем України

12 березня 2019 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах: головуючого судді Сушко Л.П., суддів Іванової І.В., Сержанюка А.С., розглянувши у приміщенні Київського апеляційного суду у порядку письмового провадження матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 18 січня 2019 року у складі судді Мицик Ю.С. у справі за позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю Житлово-будівельна компанія «Управдом» про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити дії та стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2018 року позивач ОСОБА_3 звернувся до суду із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Житлово-будівельна компанія «Управдом» про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити дії та стягнення коштів.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18 січня 2019 року позовну заяву ОСОБА_3 визнано неподаною і повернуто заявнику.

Не погодившись із ухвалою суду, позивач ОСОБА_3подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просив ухвалу суду першої інстанції скасувати. Вважає, що суд першої інстанції безпідставно постановив ухвалу про залишення його позовної заяви без руху, оскільки недоліки позовної заяви були відсутні, і неправомірно повернув позов заявнику у подальшому.

ТОВ ЖБК «Управдом» відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_3 не надав.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з огляду на наступне.

Постановляючи ухвалу про визнання неподаною, і повернення позовної заяви, суд першої інстанції виходив із положень статті 185 ЦПК України, і вказав, що вимоги ухвали суду від 07 листопада 2018 року про залишення позовної заяви без руху, позивачем ОСОБА_3 виконано не було, а тому позов підлягає поверненню заявникові.

Однак, такі висновки суду не відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Відповідно до частин 1-5 статі 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Встановлено, що у вересні 2018 року позивач ОСОБА_3 звернувся до суду із позовом до ТОВ ЖБК «Управдом» про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити дії та стягнення коштів (а.с.1-8).

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 07 листопада 2018 року позовну заяву ОСОБА_3 залишено без руху, і надано позивачу строк у п'ять днів з дня отримання ним копії ухвали,для усунення недоліків. Роз'яснено позивачу, що у разу не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута (а.с.16-17).

Постановляючи указану ухвалу,суд першої інстанції обґрунтовував свої висновки тим, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 176, 177 ЦПК України оскільки позивачем не вказано реєстраційного номеру облікової картки платника податків позивача та відомих номерів засобів зв'язку відповідача, а також електронної адреси сторін; відсутні посилання на те, чи всі докази позивачем подано до суду; не зазначено наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; відсутні відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; не чітко викладено зміст позовних вимог, зокрема спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором; додатки до позовної заяви - копії документів, не містять підпису із зазначенням дати засвідчення позивача; більшість наданих копій письмових доказів є нечитабельними.

Тому, суд першої інстанції вважав, що вищенаведені недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Копію даної ухвали позивач ОСОБА_3 отримав 03 грудня 2018 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.19).

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18 січня 2019 року позовну заяву ОСОБА_3 визнано неподаною і повернуто заявнику, у зв'язку із не усуненням недоліків позовної заяви (а.с.20).

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною третьою статті 175 ЦПК України передбачені вимоги до форми і змісту позовної заяви. Так, обов'язковими складовими позову мають бути: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв'язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Встановивши, що копію ухвали суду першої інстанції від 07 листопада 2018 року ОСОБА_3 отримав 03 грудня 2018 року, однак у встановлений судом строк не усунув недоліки, суд першої інстанції зробив висновок про повернення позовної заяви особі, яка її подала.

Разом з тим, залишення позовної заяви без руху, і у подальшому її повернення, з підстав не зазначення позивачем реєстраційного номеру облікової картки платника податків, відомих номерів засобів зв'язку відповідача, а також електронної адреси сторін, суд апеляційної інстанції вважає виявом надмірного формалізму.

Апеляційний суд вважає, що посилання суду першої інстанції на відсутні посилання в позивній заяві на те, чи всі докази позивачем подано до суду; не зазначення наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; відсутність відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; не чітке викладення змісту позовних вимог, зокрема способу (способів) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором; додатки до позовної заяви - копії документів, не містять підпису із зазначенням дати засвідчення позивача, а також, що більшість наданих копій письмових доказів є нечитабельними, є безпідставними та такими, що можуть бути усунені під час підготовчого провадження відповідно до ст.189 ЦПК України.

Суд апеляційної інстанції доходить висновку про те, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції суперечить завданню цивільного судочинства та не відповідає конституційним принципам щодо гарантованого судового захисту прав, а також доступу до правосуддя, закладеного, зокрема, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Таким чином, доводи апеляційної скарги частково заслуговують на увагу, ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права, і підлягає скасуванню як така, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, а справа підлягає направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду, відповідно до вимог статті 379 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.374, 379 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити частково.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 18 січня 2019 року скасувати як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Справу позовом ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю Житлово-будівельна компанія «Управдом» про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинити дії та стягнення коштів направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено «12» березня 2019 року.

Головуючий суддяЛ.П. Сушко
СуддіІ.В. Іванова А.С. Сержанюк