Справа № 296/1469/18
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

"21" листопада 2019 р. м. Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Адамовича О.Й.,

за участю секретаря судового засідання Світко Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Корольовського районного суду м. Житомира перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу передано судді Адамовичу О.Й. для розгляду, у зв`язку зі звільненням 01.08.2019 року судді Галасюка Р ОСОБА_3 А ОСОБА_3 у відставку.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира від 03.10.2019 року прийнято справу до свого провадження, справа розглядається за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Розглянувши вказану позовну заяву, суд приходить до висновку про необхідність залишення вказаної позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого позивача.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира Галасюка Р.А. від 20.03.2018 відкрито провадження у справі та призначено спрощене позовне провадження по розгляду даної справи у відкритому судовому засіданні на 16.05.2018.

Однак, в судове засідання 16.05.2018 та в наступні судові засіданні призначені на 04.09.2018, 09.11.2018, 08.02.2019, 14.05.2019, 07.08.2019 позивач не з`являвся, про розгляд справи повідомлявся.

Крім того, в матеріалах справи міститься розписка (а.с.23), згідно якої було отримано судову повістку на ім`я ОСОБА_1 (позивача) про виклик в судове засідання на 09.11.2018, для відправки позивачу кур`єром.

Так, відповідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як встановлено судом, по справі було призначено судове засідання на 30.10.2019 року на 11 год. 40 хв. про яке позивач повідомлявся належним чином, але останній на поштове відділення зв`язку за повісткою не з`явився (повернулось поштове зворотне повідомлення із поміткою «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення») та про причини неявки суд не повідомив і заяви про розгляд справи у його відсутність до суду не подав, у зв`язку з чим судове засідання було перенесено на 21.11.2019 року на 09 год. 30 хв.

Однак, в судове засідання 21.11.2019 року на 09 год. 30 хв., позивач повторно не з`явився, про яке він повідомлялася належним чином, але останній на поштове відділення зв`язку за повісткою не з`явився (повернулось поштове зворотне повідомлення із поміткою «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення») та про причини неявки суд не повідомив і заяви про розгляд справи у його відсутність до суду не подавав.

Крім того, в матеріалах справи містяться довідки складені секретарем судового засідання (а.с.36, 38), згідно яких секретарем було здійснено виклик позивача ОСОБА_1 щодо повідомлення про судові засідання на 30.10.2019 на 11 год. 40 хв. та 21.11.2019 на 09 год. 30 хв. на його номер мобільного телефону, а саме: НОМЕР_1 , який вказано в позовній заяві, проте, зі слів телефонного оператора абонент ОСОБА_1 знаходився поза зоною телефонного зв`язку.

Відповідно до ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судову адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Як вбачається із позовної заяви місце проживання позивача, яке є також і місцем його реєстрації (згідно копії паспорта), АДРЕСА_1 .

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка позивача. Так, суд покладає на позивача лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка позивача стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем своїх процесуальних прав та такі дії перешкоджають розгляду справи в розумний строк.

Пунктом 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» вказано на те, що строки, встановлені ЦПК України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів.

Пунктом 3 вказаної вище постанови Пленуму ВССУ судам дано роз`яснення на те, що, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків у цивільних справах є, в т.ч. і правова та фактична складність справи; поведінка заявника, характер процесу та його значення для заявника.

Підстав для розгляду справи у відсутність позивача суд не вбачає, оскільки позивач не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, а можливість розгляду справи у зв`язку із його неявкою слід розуміти за п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України саме у взаємозв`язку із існування такої заяви.

З врахуванням наведеного, беручи до уваги тривалість розгляду справи, систематичну неявку позивача в судові засідання, відсутність інформації про зміну місця проживання та номера телефона, а також не бажання позивача бути обізнаним про розгляд справи за його позовом (будь-які докази про звернення позивача із запитами щодо отримання інформації про розгляд справи, про дату судового засідання, про подання інших клопотань та заяв продовж всього строку перебування справи в провадженні суду - відсутні), суд приходить до висновку про можливість залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду (п.1 ч.2ст. 200 ЦПК України).

У відповідності до вимог ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 257, 258-261, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Корольовський районний суд м.Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

ОСОБА_4 О. Й. Адамович