Ухвала

Іменем України

18 березня 2019 року

м. Київ

справа № 757/37429/14-ц

провадження № 61-3806ск19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Висоцької В.С., Пророка В. В.,

розглянув касаційні скарги Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» та ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 на рішення Печерського районного суду міста Києва

від 07 серпня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду

від 15 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_5, ОСОБА_6 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», треті особи: Антимонопольний комітет України, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Державна служба з питань безпечності харчових продуктів, про захист прав споживачів,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2014 року ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_5, ОСОБА_6 звернулися до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (далі - ПАТ «Київенерго»), Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»), треті особи: Антимонопольний комітет України, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП), Державна служба з питань безпечності харчових продуктів (далі - Держпродспоживслужба), про захист прав споживачів.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_5, ОСОБА_6 проживають у квартирі АДРЕСА_1, електропостачання у вказану квартиру здійснюється без укладеного договору про користування електричною енергією, а енергопостачання здійснюється на підставі відкритого особового рахунку ОСОБА_4

Позивачі зазначали, що відповідач всупереч вимогам чинного законодавства, керуючись лише Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН), у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, припинив електропостачання у квартиру позивачів.

Посилаючись на те, що вказаними діями ПАТ «Київенерго» позивачам завдано моральну шкоду, ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_5, ОСОБА_6, з урахуванням уточнених позовних вимог, просили суд встановити факт дискримінації та припинити дискримінаційні дії ПАТ «Київенерго», що порушують права власників на електричну енергію; зобов'язати ПАТ «Київенерго» відновити становище, яке існувало до порушення 09 вересня та 08 жовтня 2014 року, шляхом відновлення електропостачання у квартиру АДРЕСА_1; визнати правочин в частині застосування

ПАТ «Київенерго» щодо споживачів ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 припинення користування електричною енергією нікчемним та недійсним з моменту укладення усного договору; стягнути моральну шкоду на користь позивачів по 50 000 грн для кожного.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 07 серпня 2018 року позов ОСОБА_4, ОСОБА_5., ОСОБА_5,

ОСОБА_6 задоволено частково.

Зобов'язано ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» як правонаступника

ПАТ «Київенерго» відновити електропостачання у квартирі АДРЕСА_1.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що припинення електропостачання у квартиру АДРЕСА_1 здійснено відповідачем з порушенням процедури проведення припинення електропостачання, а відтак має місце порушення прав позивачів як споживачів електричної енергії.

Постановою Київського апеляційного суду від 15 січня 2019 року рішення Печерського районного суду міста Києва від 07 серпня 2018 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог про стягнення моральної шкоди скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення, яким позов

ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_5, ОСОБА_6 задоволено частково.

Стягнуто з ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на користь

ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_5, ОСОБА_6 по 5 000 грн кожному на відшкодування моральної шкоди.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що тривале відключення квартири позивачів від електропостачання призвело до порушення їх порушення нормального існування, позбавило можливості належним чином користуватися своєю власністю та призвело до моральних страждань, що є порушенням статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У касаційній скарзі ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» просить скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій і ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Також у касаційній скарзі ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» порушує клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки повний текст постанови Київського апеляційного суду від 15 січня 2019 року отримано 23 січня 2019 року, що підтверджується копією конверта та супровідного листа Київського апеляційного суду від 21 січня 2019 року щодо направлення копії постанови від 15 січня 2019 року на адресу заявника, а також інформацією щодо направлення поштових відправлень УДППЗ «Укрпошта», з вказівкою часу приймання та отримання, згідно з номером ідентифікатора поштового відправлення.

Відповідно до частин другої, третьої статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин, наявні підстави для його поновлення.

У касаційній скарзі ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 просять скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій і ухвалити нове рішення про задоволення позову, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами для касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Пунктом 5 частини другої статті 394 ЦПК України встановлено, що суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п'ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до вимог пункту 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України

у справі з ціною позову, що не перевищує п'ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), а також у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщоправильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Суди встановили, що ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 проживають у квартирі АДРЕСА_1.

Електропостачання в зазначеній квартирі здійснюється без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією, натомість енергопостачання та оплата електричної енергії за вказаною квартирою здійснюється на підставі відкритого на ім'я ОСОБА_4 особового рахунку.

08 жовтня 2014 року ПАТ «Київенерго» відключило постачання електричної енергії до квартири АДРЕСА_1. Підставою для припинення подачі електричної енергії до квартири стала заборгованість, яка утворилась за спожиту електричну енергію, яке відбулося на підставі пункту 27 ПКЕЕН (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 27 ПКЕЕН (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) у разі несплати за спожиту електричну енергію протягом 10 днів після терміну, зазначеного у договорі чи платіжному документі, та неотримання енергопостачальником повідомлення про оплату на 20 день споживачу надсилається попередження про відключення електричної енергії. У разі несплати за спожиту електричну енергію

на 30 день після отримання споживачем попередження енергопостачальник має право відключити споживача від електричної мережі.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, виходив з того, що припинення електропостачання до вказаної квартири здійснено відповідачем з порушенням процедури проведення припинення електропостачання.

Встановивши, що ПКЕЕН визначений порядок направлення попередження та наслідки його невиконання, проте не передбачено процедуру припинення електропостачання, що і оспорюється позивачами, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Задовольняючи частково позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди, апеляційний суд виходив з того, що відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Встановивши, що до позивачів було застосовано крайню міру - відключення від надання послуг енергопостачання, у зв'язку з чим позивачів було позбавлено нормального та повноцінного використання даного майна, та врахувавши, що розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більш аніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен призводити до її збагачення, апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку про відшкодування моральної шкоди у зазначеному розмірі.

Зі змісту касаційних скарг, оскаржуваних судових рішень та доданих до касаційних скарг матеріалів убачається, що вони є необґрунтованими, правильне застосовування норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а наведені в касаційних скаргах доводи не дають підстав для висновків щодо їх незаконності та неправильності.

За правилом пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п'ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Керуючись статтею 390, пунктом 5 частини другої, частинами четвертою та п'ятою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень задовольнити.

Поновити Приватному акціонерному товариству «ДТЕК Київські електромережі» строк на касаційне оскарження рішення Печерського районного суду міста Києва від 07 серпня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 15 січня 2019 року.

У відкритті касаційного провадження у справі за позовом ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_5, ОСОБА_6 до Публічного акціонерного товариства «Київенерго», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», треті особи: Антимонопольний комітет України, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Державна служба з питань безпечності харчових продуктів, про захист прав споживачів, за касаційними скаргами Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» та ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 07 серпня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 15 січня 2019 року відмовити.

Копію ухвали та додані до скарг матеріали направити заявникам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. М. Фаловська

В. С. Висоцька

В. В. Пророк