Справа №591/6687/18 Головуючий у суді у 1 інстанції - Кривцова Г. В.
Номер провадження 22-ц/816/5253/19 Суддя-доповідач - Хвостик С. Г.
УХВАЛА

28 листопада 2019 року м.Суми

Сумський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Хвостика С. Г. (суддя-доповідач), Левченко Т. А. , Орлова І. В.

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про розгляд апеляційної скарги у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції з повідомленням (викликом) учасників справи

в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення майнової та моральної шкоди, заподіяної злочином, -

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 02 травня 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду у сумі 111 491 грн 34 коп., моральну шкоду у сумі 30 000 грн та витрати на правничу допомогу у сумі 3500 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у сумі 704 грн 80 коп.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 22 жовтня 2019 року заяву ОСОБА_1 про перегляд вказаного заочного рішення суду залишено без задоволення.

Вказане заочне рішення суду від 02 травня 2019 року відповідач ОСОБА_1 оскаржив в апеляційному порядку, подавши 07 листопада 2019 року апеляційну скаргу.

Ухвалами Сумського апеляційного суду від 22 листопада 2019 року відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Зарічного районного суду м. Суми від 02 травня 2019 року та призначено справу до розгляду в суді апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами на 04 грудня 2019 року без повідомлення учасників справи.

26 листопада 2019 року до Сумського апеляційного суду надійшло клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд його апеляційної скарги у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції з повідомленням (викликом) учасників справи.

У задоволенні вказаного клопотання слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до частини 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно з частинами 1, 3 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. З урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Отже, розгляд апеляційних скарг на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, у суді апеляційної інстанції у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи є загальним правилом, визначеним у ЦПК України. І лише у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, ураховуючи, що ціна позову у даній справі становить 141 491 грн 34 коп. (111 491,34 грн матеріальної шкоди + 30 000 грн моральної шкоди), тобто, менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (176 200 грн), тому ухвалою Сумського апеляційного суду від 22 листопада 2019 року було призначено справу до розгляду в суді апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами на 04 грудня 2019 року без повідомлення учасників справи.

У частині 2 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах. Вочевидь, «публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 [Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод] (статті 6-1), захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6, а саме справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь-якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції» (рішення у справі «Аксен проти Німеччини» від 8 грудня 1983 року («Axen v. Germany», заява № 8273/78), § 25)).

Так, у вказаній справі ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який вирішував винятково питання права (рішення у справі «Аксен проти Німеччини» від 8 грудня 1983 року («Axen v. Germany», заява № 8273/78), § 25)). Крім того, ЄСПЛ визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі «Варела Ассаліно проти Португалії» («Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду (рішення від 25 квітня 2002 року). У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права, а саме, тлумачення норм Цивільного кодексу.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів. У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявники не представили переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

З огляду на те, що на стадії підготовки справи до апеляційного розгляду колегія суддів вважала, що матеріали справи містять докази, що стосуються фактів, на які відповідач посилається в апеляційній скарзі, у зв`язку з чим вважала, що розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім, тому колегія суддів в ухвалі про призначення справи до розгляду в суді апеляційної інстанції від 22 листопада 2019 року дійшла висновку, що дана справа має розглядатись у порядку письмового провадження без повідомлення сторін, відтак, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд його апеляційної скарги у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції з повідомленням (викликом) учасників справи необхідно відмовити.

Керуючись ч.ч. 1, 3 ст. 369 ЦПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про розгляд апеляційної скарги у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції з повідомленням (викликом) учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач С.Г. Хвостик

Судді: Т.А. Левченко

І.В. Орлов