КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2019 року

справа 361/3560/17

провадження № 22-ц/824/2347/2019

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Судді доповідача - Музичко С.Г.,

Суддів - Болотова Є.В., Рубан С.М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідачі - ОСОБА_2, ОСОБА_3

третя особа - Виконавчий комітет Броварської міської ради Київської області

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 31 жовтня 2018 року у складі судді Селезньової Т.В. в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: Виконавчий комітет Броварської міської ради Київської області, про усунення перешкод у користуванні квартирою, виселення без надання іншого житлового приміщення,

В С Т А Н О В И В :

У червні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: Виконавчий комітет Броварської міської ради Київської області, про усунення перешкод у користуванні квартирою, виселення без надання іншого житлового приміщення, у якому просив визнати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_2, усунути перешкоди у вільному доступі та володінні ОСОБА_1 квартирою АДРЕСА_2, шляхом виселення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з квартири АДРЕСА_2, без надання їм іншого житлового приміщення, зняти з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_2, ОСОБА_2 та ОСОБА_3, судові витрати покласти на відповідачів.

У квітні 2018 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про зменшення та уточнення підстав позову, у відповідності до якої просив усунути йому перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_2, шляхом заборони ОСОБА_2 та ОСОБА_3 здійснювати перешкоди у вільному доступі ОСОБА_1 до квартири АДРЕСА_2, та шляхом виселення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з квартири АДРЕСА_2, без надання їм іншого житлового приміщення, судові витрати покласти на відповідачів.

У серпні 2018 року представник позивача звернувся до суду із заявою про залишення позовних вимог в частині визнання відповідачів такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_2, та про зняття їх з реєстраційного обліку без задоволення.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 17 серпня 2018 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: Виконавчий комітет Броварської міської ради Київської області, про визнання такими, що втратили право користування жилим приміщенням, квартирою АДРЕСА_2, та про зняття відповідачів з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_2, залишено без розгляду.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 11 вересня 2018 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа: Виконавчий комітет Броварської міської ради Київської області, про усунення перешкод у користуванні квартирою, виселення без надання іншого житлового приміщення задоволено частково.

Зобов'язано ОСОБА_2 і ОСОБА_3 не чинити перешкоди ОСОБА_1 у вільному доступі до квартири АДРЕСА_2

Виселено ОСОБА_2 і ОСОБА_3 із квартири АДРЕСА_2

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 31 жовтня 2018 року внесено виправлення у рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 11 вересня 2018 року, а саме: доповнено вступну частину рішення пропущеним висловом «третя особа - Виконавчий комітет Броварської міської ради Київської області» після вислову «за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3» перед висловом «про усунення перешкод у користуванні квартирою, виселення без надання іншого житлового приміщення»; доповнено описову частину рішення - після третього абзацу «Відповідач позов не визнав, подав письмові заперечення, посилаючись на незаконність переходу права власності на вказану квартиру від нього до позивача ОСОБА_1.» четвертим абзацом такого змісту: «Третя особа подала письмові пояснення, в яких у вирішенні справи поклалась на розсуд суду і просила справу розглядати у відсутність її представника».

В поданій апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить ухвалу суду скасувати в частині доповнення описової частини рішення четвертим абзацом такого змісту: «Третя особа подала письмові пояснення, в яких у вирішенні справи поклалась на розсуд суду і просила справу розглядати у відсутність її представника».

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що доповнення описової частини рішення суду по даній справі щодо подання третьою особою письмових пояснень з заявою про розгляд справи у відсутність її представника не є виправленням описки, оскільки суд, який ухвалив рішення, після його проголошення не може сам скасувати або змінити його.

Відповідно до ч.2 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Положеннями п.19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення.

У відповідності до вказаних положень ЦПК України, розгляд даної апеляційної скарги проведений без повідомлення учасників справи.

Учасники справи до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в порядку ст.360 ЦПК України не подали.

Вносячи виправлення в описову частину рішення суду, суд першої інстанції виходив з того, що судом помилково пропущено вислів щодо подання третьою особою письмових пояснень з заявою про розгляд справи у відсутність її представника.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Ухвала суду оскаржується лише в частині внесення судом виправлення в описову частину рішення, а тому ухвала суду лише в цій частині переглядається апеляційним судом у відповідності до ст. 367 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 1, ч. 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в судовому рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлюється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

У п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» судам роз'яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адреси, зазначення дат та строків.

За приписами статті 269 ЦПК України суд, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

З огляду на вищезазначене, колегія суддів вважає, що обставини викладені в ухвалі про виправлення описки щодо доповнення описової частини рішення - після третього абзацу «Відповідач позов не визнав, подав письмові заперечення, посилаючись на незаконність переходу права власності на вказану квартиру від нього до позивача ОСОБА_1.» четвертим абзацом такого змісту: «Третя особа подала письмові пояснення, в яких у вирішенні справи поклалась на розсуд суду і просила справу розглядати у відсутність її представника», є опискою у розумінні ст. 269 ЦПК України,

Внесенням відповідних виправлень у описову частину рішення суду щодо подання третьою особою письмових пояснень із заявою про розгляд справи у відсутність її представника не змінює зміст рішення суду.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду та не впливають на їх правильність, а тому не можуть бути прийняті до уваги.

Положеннями ч.1 ст.375 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи, що при постановлені ухвали про виправлення описки, судом першої інстанції не допущено порушень норм процесуального права, тому колегія суддів не вбачає підстав для скасування ухали суду та задоволення апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 31 жовтня 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді