Справа № 640/6591/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" листопада 2019 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Губська Я.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу виданого Київським районним судом м. Харкова від 10.05.2016 року по справі № 640/6591/16-ц, -

ВСТАНОВИВ:

Боржник ОСОБА_1 20.11.2019 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу виданого Київським районним судом м. Харкова від 10.05.2016 року по справі № 640/6591/16-ц.

Відповідно до ч.3 ст.170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити: найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Відповідно до ч.5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

В порушення наведеного, заявником не зазначено повного найменування заявника, не вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб, також не подано до суду документ, що підтверджує сплату судового збору. В прохальній частині заяви міститься клопотання про звільнення заявника від сплати судового збору, в якій позивач посилається на те, що він має неповну зайнятість та неповнолітню дитину на утриманні.

Суд вважає, що причини, на які посилається заявник, не можуть бути підставою для звільнення сплати судового збору, оскільки серед пільг, передбачених ст.5 Закону України «Про судовий збір», що звільняють осіб від сплати судового збору відсутні підстави, зазначені заявником. Також, заявником до суду не надано доказів, на підтвердження підстав звільнення від сплати судового збору про те, що які він має доходи, що не дозволяють сплатити передбачений законом судовий збір у розмірі 96,05 грн. З огляду на зміст заявлених вимог, обов`язковість сплати судового збору, суд не знаходить підстав для задоволення заяви.

Відповідно до пункту 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі якщо документ, що підтверджує сплату судового збору не буде поданий у строк, встановлений судом визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві.

Згідно ч.6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

У зв`язку з викладеним, враховуючи, що подана боржником заява про скасування судового наказу оформлена неналежним чином, суд вважає за необхідне повернути подану заяву без її розгляду.

Керуючись ст. 170 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу виданого Київським районним судом м. Харкова від 10.05.2016 року по справі № 640/6591/16-ц - повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно п.п.15.5 п.15 ч.1 Розділу ХІII «Перехідні положення» ЦПК України в редакції від 15.12.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя :