У Х В А Л А

Іменем України

09 жовтня 2019 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Бабко В.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київської міської ради, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогоза Олександр Петрович, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання заповіту недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання заповіту недійсним.

ЦПК України виділяє декілька видів територіальної підсудності: загальна (залежно від місця проживання фізичної чи місцезнаходження юридичної особи), альтернативна (за вибором позивача), договірна (за угодою між сторонами), виключна (залежно від характеру спірного правовідношення), за зв`язком справ.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позову є визнання заповіту недійсним.

У позовній заяві позивач просить визнати недійсним заповіт, складений 28.01.2019 ОСОБА_4 з підстав, передбачених ст. 225,1257 ЦК України, посилаючись на те, що на момент складення заповіту заповідач не розуміла значення своїх дій та не могла керувати ними, волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало її волі.

Таким чином предметом спору є односторонній правочин - заповіт і об`єкт перевірки судом є саме заповіт та волевиявлення заповідача на його складення, а не конкретний об`єкт нерухомості.

Позовні заяви про визнання заповіту недійсними є позовами немайнового характеру і вирішують спір про волевиявлення заповідача, а не про право на спадкове майно, в тому числі і на спадкове нерухоме майно.

Підсудність таких справ визначається відповідно до ст. 27 ЩІК Україниза місцезнаходженням відповідача, якими можуть бути спадкоємці, які прийняли спадщину, або за відсутності таких спадкоємців - територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Позивачем заявлені вимоги, на які не розповсюджуються правила альтернативної, договірної, виключної підсудності.

Відповідно до довідки про реєстрацію місця проживання особи відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що територіально належить до Голосіївського району міста Києва.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , що територіально належить до Шевченківського району міста Києва.

Підсудністю у цивільному судочинстві визначено розмежування компетенції між окремими ланками судової системи і між судами однієї ланки щодо розгляду і вирішення підвідомчих їм цивільних справ.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 27 Цивільного процесуального кодексу України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно ч. 9 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 31 Цивільного процесуального кодексу України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана. (ст. 32 Цивільного процесуального кодексу України)

З огляду на викладене, дана справа не підсудна Деснянському районному суду міста Києва, а тому підлягає передачі до до територіальної юрисдикції якого у порядку ч. 1 ст. 31 ЦПК України належить розгляд вищезазначеної позовної заяви, а саме до Голосіївського районного суду міста Києва.

Керуючись статтями 27, 28, 31, 32, 187, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київської міської ради, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогоза Олександр Петрович, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання заповіту недійсним- передати на розгляд до Голосіївського районного суду міста Києва.

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Бабко В.В