ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 березня 2019 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого - судді Ковалевської Л.М., за участі секретаря Омельчук С.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастові Київської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дітей,-

в с т а н о в и в:

23 листопада 2018 року позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, в якому просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2, який зареєстровано 03.03 2009 року, стягнути аліменти на утримання дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/3 частини усіх видів його заробітку (доходу) щомісяця, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня звернення до суду і до досягнення дітьми повноліття.

Свої вимоги позивачка обґрунтовує тим, що подружнє життя з відповідачем не слалося у звязку з відсутністю взаєморозуміння між ними, розходженням поглядів на сімейні відносини та сімейні обовязки як подружжя, сторони не підтримують сімейних відносин, не ведуть спільне господарство, з 2016 року проживають окремо. На даний час шлюбні відносини фактично припинені. Позивач вважає, що примирення не можливе, оскільки це суперечить інтересам сімї. Таким чином, позивач просить суд розірвати шлюб між нею та відповідачем. Крім того, відповідач матеріальної допомоги на утримання дітей не надає, позивач утримує дітей самостійно, тому вважає, що відповідач і в подальшому буде ухилятися від матеріального утримання дітей в добровільному порядку.

05 грудня 2018 року провадження у справі було відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою від 09 січня 2019 року провадження у справі зупинене, сторонам надано строк для примирення.

Ухвалою від 08 лютого 2019 року провадження у справі поновлено та призначено судове засідання.

Ухвалою суду від 12 лютого 2019 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

В судовому засіданні позивач уточнила позовні вимоги та просила розірвати шлюб між нею та відповідачем, після розірвання шлюбу залишити їй шлюбне прізвище «Джунь», а позовні вимоги щодо стягнення аліментів залишити без розгляду.

Відповідач в судовому засіданні уточнені позовні вимоги визнав частково заперечував щодо розірвання шлюбу, проти залишення позову без розгляду щодо стягнення аліментів не заперечував.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 03 березня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Луганського районного управління юстиції Житомирської області зареєстрований шлюб між ОСОБА_2 та Виговською (після реєстрації шлюбу ОСОБА_2) ОСОБА_5, про що зроблений відповідний актовий запис № 4 /а.с.7/.

Від спільного подружнього життя сторони мають дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серії І-ИД №157519, виданим 19.11.2004 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Луганського районного управління юстиції Житомирської області та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про народження серії І-ТП №066171, виданим 12.02.2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Луганського районного управління юстиції Житомирської області /а.с.6,8/.

Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що сторони не підтримують шлюбних відносин, з 2016 року проживають окремо, відповідач останнім часом зловживає алкогольними напоями, вчиняє вдома безпідставні скарки, строк наданий сторонам на примирення позитивного результату на дав, спору про поділ майна подружжя немає.

Суд, з урахуванням викладеного, дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сімї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити їхнім інтересам, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач просила її шлюбне прізвище «Джунь» залишити без змін.

Також позивач в судовому засіданні просила позовні вимоги в частині стягнення аліментів залишити без розгляду.

Беручи до уваги, що клопотання позивача не суперечить чинному законодавству, не порушує прав та законних інтересів сторін, суд клопотання задовольняє.

Згідно частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Враховуючи зазначене, відповідно до статей 105, 110, 112, 113-114, 180-183, 191 Сімейного кодексу України, керуючись статтями 4, 11-13, 76, 255, 354-356 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дітей задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 03 березня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Лугинського районного управління юстиції Житомирської області, актовий запис № 4 між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП: НОМЕР_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 - розірвати.

Позивачу після розірвання шлюбу залишити прізвище «Джунь».

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Позовні вимоги в частині стягнення аліментів на утримання дітей залишити без розгляду.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області за правилами, встановленими в ст.ст. 354-356 ЦПК України відповідно, з урахуванням положень п. 15.5 ч. 1 розд. XIIІ «Перехідні положення» цього Кодексу.

Повний текст рішення виготовлено 18.03.2019.

Суддя Л.М.Ковалевська