провадження № 2-во/361/24/19
У Х В А Л А

12 березня 2019 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

судді - Сердинського В.С.

при секретарі - Мищенко С.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари заяву представника ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Броварського міськрайонного суду Київської області від 14 вересня 2015 року в справі №361/10428/14-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітніх дітей,

установив:

У провадженні суду перебувала наголошена вище цивільна справа.

14 вересня 2015 року Броварським міськрайонним судом Київської області винесено рішення, яким розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстрований 11 листопада 2000 року відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Броварської міської ради Київської області , актовий запис №403, після розірвання шлюбу змінено прізвище дружини з «Ковальчук» на дошлюбне прізвище «Маркітан», стягнуто з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, працюючого приватним підприємцем в «ПП Ковальчук», зареєстроване за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, аліменти в розмірі 1/3 частини від усіх видів щомісячних доходів, але не менше 30 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно на утримання сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3 та дочки ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4 до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 14 вересня 2015 року на користь матері дитини ОСОБА_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_2.

Проте, в резолютивній частині рішення суду помилково зазначено, що після розірвання шлюбу змінити прізвище дружини з «Ковальчук» на дошлюбне прізвище «Маркітан», оскільки не з письмових матеріалів справи, не з пояснень сторони в судовому засіданні не вбачається бажання дружини змінити прізвище на дошлюбне після розірвання шлюбу.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до статті 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне виправити допущену помилку в резолютивній частині рішення суду.

На підставі викладеного та керуючись статтею 269 ЦПК України, суд

ухвалив:

Внести виправлення до резолютивної частини рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 14 вересня 2015 року в справі №361/10428/14-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітніх дітей, а саме викласти третій абзац в наступній редакції: «Після розірвання шлюбу прізвище дружини залишити «Ковальчук».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.С.Сердинський