Житомирський апеляційний суд
Справа №295/9615/17 Головуючий у 1-й інст. Полонець С. М.
Категорія 51 Доповідач Коломієць О. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2019 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді: Коломієць О.С.

суддів: Талько О.Б., Шевчук А.М.

розглянувши у місті Житомирі без повідомлення учасників цивільну справу № 295/9615/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Житомирський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про визнання батьківства

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Богунського районного суду м.Житомира від 10 січня 2019 року, яка постановлена суддею Полонцем С.М.в м. Житомирі

в с т а н о в и в:

У серпні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, в якому просив визнати його батьком дитини - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, виключити відомості з актового запису про народження дитини ОСОБА_3 відомості про ОСОБА_4 як батька дитини та внести до актового запису про народження дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 відомості, зазначивши позивача батьком дитини.

Ухвалою Богунського районного суду м.Житомира від 10 січня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачеві на підставі ч.3 ст. 185 ЦПК України.

Не погоджуючись з даною ухвалою ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. В обґрунтування скарги зазначає, що суд першої інстанції не звернув увагу на те, що ухвалою судді Богунського районного суду м.Житомира від 25 вересня 2017 року ОСОБА_5 було відкрито провадження по даній справі, а 20.09.2018 року у даній справі була призначена судово-медична генетична експертиза для підтвердження чи спростування факту батьківства позивача. Крім того, сторона позивача не отримувала копію ухвали Богунського районного суду м. Житомира від 07 грудня 2018 року, якою позовну заяву було залишено без руху для сплати судового збору, а тому у суду були відсутні підстави для визнання неподаною та повернення заяви позивачеві.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах передбачених ст.367 ЦПК України, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою судді Богунського районного суду м.Житомира від 25 вересня2017 року ОСОБА_5 відкрито провадження у даній цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Житомирський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про визнання батьківства(а.с.11).

Ухвалою суду від 20.09.2018 року за клопотанням ОСОБА_1 у даній справі була призначена судово-медична генетична експертиза для підтвердження чи спростування факту батьківства позивача щодо малолітньої дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.39).

Відповідно до розпорядження керівника апарату Богунського районного суду м.Житомира № 304-ц від 03 грудня 2018 року призначено повторний автоматизований розподіл даної справи у зв'язку із закінченням повноважень судді Зосименка О.М. (а.с.109)

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 грудня 2018 року, цивільну справу № 295/9615/17 передано для розгляду судді Полонцю С.М. (а.с.54)

Ухвалою Богунського районного суду м.Житомира від 07 грудня 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 на підставі ст.185 ЦПК України було залишено без руху для сплати судового збору (а.с.56) та в подальшому визнано неподаною та повернуто позивачеві згідно ухвали суду від 10 січня 2019 року (а.с.66).

Повертаючи позовну заяву ОСОБА_1, суд виходив з того, що у визначений судом строк зазначені в ухвалі суду від 07 грудня2018 недоліки не були виконані.

Проте такий висновок суду першої інстанції є передчасним.

Як визначено ч.1 та 3 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, суддя не звернув уваги на те, що ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 25 вересня2017 року вже було відкрито провадження по даній справі і справа перебувала на розгляді у Богунському районному суді м.Житомира по суті, а тому повернення позовної заяви на даній стадії розгляду справи не узгоджується з положеннями ч.8 ч.1 ст.257 ЦПК України, яка передбачає, що якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.

Крім того, відповідно до ухвали суду від 20.09.2018 року про призначення експертизи провадження у справі було зупинено. Проте, суддя, залишаючи позовну заяву без руху з підстав не сплати судового збору, з наступним її поверненням позивачу, в порушення вимог ст. 254 ЦПК України не вирішив питання про поновлення провадження у даній справі.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що підстав для визнання позовної заяви неподаною та повернення її позивачу у судді не було.

З наведеного вбачається, що ухвала винесена з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Богунського районного суду м.Житомира від 10 січня 2019 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Судді