_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/1231/19
Провадження № 2/520/2381/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.03.2019 року Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого-судді Огренич І.В.

при секретарі - Бусленко О.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Одесі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до прокуратури Одеської області, 3-я особа: головне управління Державної казначейської служби України в Одеській області про відшкодування моральної шкоди, завданої бездіяльністю органу державної влади, суд,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в якому просить стягнути з прокуратури Одеської області , на його користь відшкодування моральної шкоди у розмірі 5000 грн. При цьому позивач посилається на те, що в 19.12.2018 року за вх. № 658 до Одеської місцевої прокуратури № 1, подано заяву про скоєні у відношенні позивача та його родини кримінальні правопорушення, якими завдано шкоди в особливо великому розмірі, відповідальність за які передбачено ч. 4, ст. 190 та ч. 2, ст. 382 КК України. В заяві про кримінальне правопорушення наведені факти, обґрунтування, та додані копії документів як докази скоєних кримінальних правопорушень. Однак, подану заяву про скоєні кримінальні правопорушення, у встановлений строк не було внесено до ЄРДР, досудове розслідування не розпочато, що стало приводом для звернення до Київського районного суду м.Одеси зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Одеської місцевої прокуратури № 1. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Одеси Тонконоженко М.М. по справі № 520/20662/18 провадження №1-кс/520/8445/18 від 29.12.2018 року скаргу на бездіяльність посадових осіб Одеської місцевої прокуратури № 1 задоволено частково, визнано бездіяльність та зобов`язано посадових осіб Одеської місцевої прокуратури № 1 внести до ЄРДР відповідні відомості. Позивач вважає, що вищезазначеними діями порушуються його права, а тому вимушений звернутись до суду з даним позовом.

Позивач просить розглянути справу у порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами позовного провадження у порядку загального або спрощеного провадження.

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 25.01.2019 року справа була відкрита за правилами спрощеного позовного провадження, передбаченого ст.ст.274-279 ЦПК України, оскільки підпадає під ознаки малозначної справи, без повідомлення /виклику/ сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Вищевказана ухвала була направлена сторонам по справі та відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства та відповідачу був наданий строк для подання відзиву на позовну заяву, заперечень, подання зустрічного позову або клопотання про слухання справи у судовому засіданні з викликом сторін.

26.02.2019 року представником прокуратури Одеської області - Бойчевою Т., відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства та зокрема ст.ст.178,187 ЦПК України, надано до суду відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить позовні вимоги ОСОБА_1 залишити без задоволення.

3-я особа: головне управління Державної казначейської служби України в Одеській області будь-яких пояснень щодо позову, згідно до ст.278 ЦПК України не подавало.

Відповідно до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Як встановлено у судовому засіданні, 19.12.2018 року за вх. № 658 до Одеської місцевої прокуратури № 1, ОСОБА_1 подано заяву про скоєні у відношенні нього та його родини кримінальні правопорушення, якими завдано шкоди в особливо великому розмірі, відповідальність за які передбачено ч. 4, ст. 190 та ч. 2, ст. 382 КК України. В заяві про кримінальне правопорушення наведені факти, обґрунтування, та додані копії документів як докази скоєних кримінальних правопорушень. Однак, подану заяву про скоєні кримінальні правопорушення, у встановлений строк не було внесено до ЄРДР, досудове розслідування не розпочато, що стало приводом для звернення до Київського районного суду м.Одеси зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Одеської місцевої прокуратури № 1. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Одеси Тонконоженко М.М. по справі № 520/20662/18 провадження №1-кс/520/8445/18 від 29.12.2018 року скаргу на бездіяльність посадових осіб Одеської місцевої прокуратури № 1 задоволено частково, визнано бездіяльність та зобов`язано посадових осіб Одеської місцевої прокуратури № 1 внести до ЄРДР відповідні відомості.

Позивач зазначає, що бездіяльність посадових осіб Одеської місцевої прокуратури №1 є підставою до заявлених вимог про відшкодування шкоди.

Така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами /статті 1173, 1174 цього Кодексу/.

Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі статті 1174 ЦК України, відповідно до якої шкода, завдана фізичній або юридичній особі відшкодовується державою незалежно від вини цих органів.

Як роз`яснено пленумом Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» у Постанові № 4 від 31.03.1995 року - при розгляді справ за позовами про відшкодування моральної шкоди на підставі ст. 56 Конституції України судам слід мати на увазі, що при встановленні факту заподіяння такої шкоди незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, місцевого самоврядування або їх посадових чи службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень вона підлягає відшкодуванню за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування. При вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, його посадовими або службовими особами, судам слід виходити з того, що зазначений орган має бути відповідачем у такій справі, якщо це передбачено відповідним законом. Якщо ж відповідним законом чи іншим нормативним актом це не передбачено або в ньому зазначено, що шкода відшкодовується державою (за рахунок держави), то поряд із відповідним державним органом необхідно притягнути як відповідача відповідний орган Державного казначейства України. Казначейство здійснює безспірне списання коштів Державного бюджету для відшкодування (компенсації) - шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду; шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень та інше. Для забезпечення безспірного списання коштів Державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку у Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок.

Пунктами 1, 35, 38 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 р. № 845, у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30 січня 2013 р. № 45 передбачено, що цей Порядок визначає механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів, прийнятих судами.

Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації): 1)шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду; 2)шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень; 3) шкоди, заподіяної органом державної влади у сфері нормотворчої діяльності; 4) різниці між сумою коштів, що надійшли до державного бюджету від реалізації конфіскованого або зверненого судом у дохід держави майна, іншого майна, у тому числі валютних цінностей, що переходять у власність держави, та сумою, встановленою у судовому рішенні; 5) шкоди, заподіяної фізичній особі внаслідок кримінального правопорушення.

Для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок.

Аналогічна позиція зазначена і в ч. 1 ст. 3 Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» - виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду, на яку посилаються позивачі в позові.

Певна правова позиція, висловлена й Верховним Судом 14.02.2018 року у справі № 521/10640/15-ц, яким зазначено, що відповідно до вимог ст.1174 ЦК України обов`язок відшкодувати завдану шкоду потерпілому покладається не на посадову особу, незаконним рішенням, дією чи бездіяльністю якої завдано шкоду, а на державу Україна, шляхом списання казначейством України із державного бюджету як органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

ОСОБА_1. звернувся до суду з позовом та просить стягнути з рахунків прокуратури Одеської області , на його користь, відшкодування моральної шкоди у розмірі 5000,00 грн.

При таких обставинах та враховуючи, що позивачем не залучено у якості співвідповідача Державну Казначейську службу України, як орган на який законом покладено обов`язок безспірного списання коштів державного бюджету, крім того Одеська місцева прокуратура № 1, бездіяльність якої оскаржується також не залучена, а вказана справа була розглянута у порядку спрощеного позовного провадження, яке має особливості, зокрема суд розглядає справу без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, суд вважає позовні вимоги Уханова такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 4, 13, 19, 259, 263-265, 273, 274-279, 354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до прокуратури Одеської області, 3-я особа: головне управління Державної казначейської служби України в Одеській області про відшкодування моральної шкоди, завданої бездіяльністю органу державної влади- відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складено та підписано 13.03.2019 року.

Суддя Огренич І. В.