Справа №464/1230/19
пр № 2/464/896/19
У Х В А Л А

14 березня 2019 року м. Львів

Суддя Сихівського районного суду м.Львова Рудаков І.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Львівське комунальне підприємство «Хуторівка» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної залиттям квартири,

в с т а н о в и в :

позивачка ОСОБА_1 подала до суду позов до відповідачки ОСОБА_2, у якому просить: стягнути з останньої матеріальну шкоду заподіяну залиття квартири у розмірі 28,18623 грн та моральну шкоду у сумі 700,00 грн; вирішити питання судових витрат.

Вважаю, що цю позовну заяву необхідно залишити без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем разом із матеріалами позовної заяви подано до суду клопотання про відстрочку сплати судового збору до ухвалення рішення суду у цій справі, у звязку із складним матеріальним становищем, оскільки середньомісячних дохід позивача не перевищує двох розмірів прожиткового мінімуму, що підтверджено довідкою органу Пенсійного фонду України від 20.02.2019 № 631/02-09-16/1.

Відповідно до ст. 136 Цивільного процесуального кодексу України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є:а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Аналізуючи зазначені норми права, суддя зауважує, що підставою, з урахуванням якої суд може відстрочити сплату судового збору позивачу є його матеріальний стан . При цьому, Закон передбачає вичерпний перелік умов, за яких суд може відстрочити сплату судового збору з урахування його майнового стану. Інших підстав для постановлення судом ухвали з цього питання вищевказані нормативно-правові акти, які регулюють зазначене питання, не передбачають.

Відтак, однією із умов для відстрочки сплати судового збору є - якщо розмір судового збору перевищує пять відсотків розмірі річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

Відповідно до довідки Галицького відділу обслуговування громадян в м. Львові від 20 лютого 2019 року № 631/02-09-16/1, позивач отримує пенсію за віком та розмір річного доходу ОСОБА_1 за попередній рік становить 32672,28 грн.

Із матеріалів справи убачається, що позивачем заявлено вимоги немайнового та майнового характеру.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового і немайнового характеру.

Відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позивачем фізичною особою позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору встановлюється в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на час звернення позивача до суду з даним позовом складає 768,40 грн, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на час звернення позивача до суду з даним позовом складає 9605,00 грн.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в 0,4 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 768,40 грн.

Таким чином, розмір судового збору за подання позову до суду становить 1536,61 грн, що не перевищує 1633,61 грн ( 5 відсотків від 32672,28 грн розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік).

Наявність будь-якої іншої умови, які передбачені ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та стосувались позивача, суддя не встановив.

Таким чином, з урахуванням наведене вище суддя не встановив підстав для відстрочки від сплати судового збору за подання позову до суду позивачем, а відтак клопотання ОСОБА_1 не підлягає задоволенню.

Таким чином, суддя приходить переконання, що позивачем необхідно здійснити оплату судового збору за вимогами майнового і немайнового характеру у розмірі по 768,40 грн за кожною, а всього у сумі 1536,80 грн, за наступними реквізитами: стягувач: Державна судова адміністрація України, одержувач коштів: УК у Сихівському районі м.Львова/Сихівський/22030101, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, розрахунковий рахунок отримувача: 3008, код класифікації доходів бюджету: 22030101. Позивач повинен надати суду оригінал платіжного документа про сплату судового збору. При цьому, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 цього кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175 і 177 цього кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, вважаю, що позовну заяву, необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, надавши строк для їх усунення десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху у відповідності до ч. 2 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись ст. ст. 136, 175-177, 185, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и в :

у клопотанні ОСОБА_1 про відстрочку сплати судового збору відмовити повністю.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Львівське комунальне підприємство «Хуторівка» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної залиттям квартири - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом десяти днів з вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заява буде вважатись не поданою та повертається заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом пятнадцяти з дня складання повного судового рішення.

Ухвала в частині залишення заяви без руху оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повне судове рішення складено та підписано суддею 14 березня 2019 року.

Суддя І. П. Рудаков