Справа № 372/2615/19
Провадження № 2-1467/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 листопада 2019 року Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Потабенко Л.В.,

при секретарі Буртовій О.Є.,

справа № 372/2615/19

розглянувши у відкритому судовому засіданні без фіксування технічними засобами в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

16.07.2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Обухівського районного суду Київської області з вищезазначеним позовом, мотивуючи його тим, що 22.08.1965 року з відповідачем по справі ОСОБА_2 зареєстровано шлюб. Позивач зазначає, що спільне життя з відповідачем не склалося через протирічивість поглядів на життя та несумісність характерів. Останні роки сторони подружніх відносин не підтримують, шлюб носить формальний характер. Збереження шлюбу, на думку позивача, не можливе.

Ухвалою судді від 03.09.2019 року відкрито провадження по справі, призначено підготовче судове засідання за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 07.11.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просить розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просила розглядати справу у її відсутність, позов визнала.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх наданими доказами, судом встановлено, що 22.08.1965 року між сторонами зареєстровано шлюб Трипільською сільською радою Кагарлицького району Київської області, актовий запис № 30, про що видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .

Сторони неповнолітніх дітей не мають.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Відповідно до ст.ст. 21, 24 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивачка не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Приймаючи до уваги доводи викладені в позовній заяві, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 223, 263-265, 352, 354 ЦПК України, ст.ст. 109, 110, 112-114 СК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Шлюб, укладений 22.08.1965 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що зареєстрований Трипільською сільською радою Кагарлицького району Київської області, актовий запис № 30, розірвати.

Після розірвання шлюбу відповідачу залишити прізвище - ОСОБА_3 .

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Обухівський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 ).

Відповідач: ОСОБА_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ).

Суддя: