27.11.2019 Справа № 644/ 6787 /19
У Х В А Л А

іменем України

про повернення заяви про скасування судового наказу

27 листопада 2019 року м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Сітало А.К. розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу виданого за заявою Комунального підприємства «Харківські теплові мережі»про стягнення заборгованості за централізоване опалення та гарячу воду,-

В С Т А Н О В И В:

22.10.2019 року Орджонікідзевським районним судом м. Харкова видано судовий наказ по справі 644/6787/19 за заявою Комунального підприємства «Харківські теплові мережі»з вимогою про стягнення в солідарному порядку з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 на користь Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» суму заборгованості за оплату послуг з опалення та гарячого водопостачання, що утворилась за період з 22.08.2016 року по 31.07.2019 року у розмірі 57006,95 грн., 3 % річних у сумі 196,10 грн., інфляційні витрати в сумі 7109,81 грн. та суму сплаченого судового збору в розмірі 192,10 грн.

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про скасування судового наказу виданого Орджонікідзевським районним судом м. Харкова 22.11.2019 року.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити зокрема зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

В обґрунтування заяви про скасування судового наказу заявник посилається на те, що вимоги стягувача є частково необґрунтованими, а судовий наказ виданий Орджонікідзевським районним судом м. Харкова 22.11.2019 року таким, що підлягає скасуванню.

Заявник зазначає, що ні в заяві, ні в судовому наказі не вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків боржників, у зв`язку з чим, заява про видачу судового наказу подана з порушенням вимог п. 2 ч. 2 ст. 163 ЦПК України.

Крім того, на адресу боржників не було надіслано договору укладеного між стягувачем та боржниками. Заявник також зазначає, що стягувачем має бути доведено надання послуг з опалення та гарячого водопостачання. При цьому надані стягувачем довідки про нарахування вартості послуг з опалення та гарячого водопостачання не можуть бути прийняті судом, як доказ надання таких послуг, оскільки ці довідки не підтверджують надання таких послуг та отриманням їх боржниками.

Також, стягувачем не обґрунтовано стягнення з боржників 3 % річних та інфляційних витрат та не надано розрахунку стягнення основного боргу та 3 % річних та інфляційних витрат. Стягувачем при поданні заяви про видачу судового наказу також порушено норми ст. 543 ЦК України про стягнення заборгованості з кожного з боржників.

Відповідно до ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Разом з цим, дослідивши заяву про скасування судового наказу, судом встановлено, що в заяві зазначено, що копія судового наказу разом із додатками отримана боржниками в листопаді 2019 року, а тому строк для звернення із заявою про його скасування, відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України почався з наступного для після одержання копії судового наказу.

Однак в заяві не вказано дату отримання судового наказу, та не надано жодних доказів, які б підтверджували вказану обставину.

Враховуючи, що відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів, суд позбавлений можливості встановити чи не пропущений заявником строк для звернення з відповідною заявою.

Матеріали справи не містять підтвердження про вручення боржникам копії судового наказу з доданими документами.

Клопотання про поновлення пропущеного строку для звернення з відповідною заявою заявником не подавалося.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі та за формою та змістом повинна відповідати вимогам, зазначеним у ст. 170 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до п. 4-2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання заяви про скасування судового наказу встановлюється в розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 96,00 грн.

За подання заяви про скасування судового наказу, боржником ОСОБА_1 сплачено 96,05 грн., що підтверджується квитанцією, яку додано до заяви.

Разом з тим, заява про скасування судового наказу не відповідає вимогам, зазначеним у ст. 170 ЦПК України, щодо її форми та змісту.

Зокрема в заяві про скасування судового наказу заявник просить скасувати судовий наказ, який виданий Орджонікідзевським районним судом м. Харкова 22.11.2019 року.

Однак з матеріалів справи вбачається, що оскаржуваний судовий наказ виданий 22.10.2019 року, а не 22.11.2019 року, як зазначає заявник.

Крім того, до заяви про скасування судового наказу не додано належних доказів на підтвердження викладених у заяві обставин.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що заяву про скасування судового наказу необхідно повернути заявнику.

Керуючись ст. ст. 170, 259-260 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу виданого Орджонікідзевським районним судом м. Харкова 22.10.2019 року за заявою Комунального підприємства «Харківські теплові мережі»про стягнення заборгованості за оплату послуг з опалення та гарячого водопостачання повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення повного тексту ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: А. К. Сітало